УХВАЛА

м. Київ

16.03.2023Справа № 910/862/22

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Девелопмент Констракшн Холдінг"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкаський Полімер" (ідентифікаційний номер 38780902)

про банкрутство

Суддя Пасько М.В.

Представники: не викликались.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заявники звернулися до суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника, оскільки останній неспроможний сплатити борг.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 16.02.2022 відкрито провадження у справі № 910/862/22.

Постановою Верховного суду від 13.12.2022 скасовано ухвалу Господарського суду м. Києва від 16.02.2022, а справу направлено на новий розгляд.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2023 відкрито провадження у справі № 910/862/22 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Черкаський Полімер" (ідентифікаційний номер 38780902) за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Девелопмент Констракшн Холдінг" та призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Козирицького Андрія Сергійовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора) № 49 від 01.02.2013)

07.03.2023 від розпорядника майна боржника надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Суд, розглянувши подане клопотання, зазначає наступне.

Частинами 1, 2 статті 197 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Частиною 3 вказаної норми передбачено, що учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини 4 статті 197 ГПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У той же час частинами 10, 11 статті 197 ГПК України передбачено, що використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, в якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Зазначені норми права, передбачаючи можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, висувають певні вимоги до технічних засобів і технологій, які мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, відео- та звукозапис, а також інформаційну безпеку відеоконференції.

Необхідність проведення відповідного судового засідання у режимі відеоконференції визначається з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасниками справи, які з незалежних від них причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою. Призначення судових засідань у режимі відеоконференції повинно здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник справи не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи. При цьому, постановлення ухвали про участь учасника судового процесу в судовому засіданні в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалах Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 924/349/18 та від 13.03.2019 у справі № 908/2506/17.

Оскільки на час призначеного засідання відсутня технічна можливість забезпечити його проведення в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції, суд дійшов висновку, що заява задоволенню не підлягає.

При цьому, суд зазначає, що в разі неможливості направити уповноваженого представника до Господарського суду міста Києва, заявник не позбавлений права направити письмові пояснення, в яких викласти свою правову позицію, разом з клопотанням про розгляд справи за відсутності його представника.

Керуючись ст. ст. 169, 170, 197, 233-235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1.Відмовити в задоволенні клопотання розпорядника майна боржника про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя М.В. Пасько