ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.03.2023 Справа №905/763/22

Господарський суд Донецької області у складі судді Хабарової М.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі»

до Фізичної особи - підприємця Курбатова Віктора Геннадійовича

про стягнення 129 488,38 грн

Без повідомлення (виклику) учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

26.09.2022 представником Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» адвокатом Дем`яненко О.Г. в підсистемі «Електронний суд» сформовано та подано до Господарського суду Донецької області позовну заяву Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» до Фізичної особи-підприємця Курбатова Віктора Геннадійовича про стягнення вартості недоврахованої електричної енергії у розмірі 129 488,38 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що 30.09.2021 за наслідками перевірки представниками позивача об`єкту відповідача був складений акт про порушення Правил користування електричною енергією №015051, в якому зазначено про порушення відповідачем, як споживачем електричної енергії, пп. 2.3.2, 2.3.4, 5.5.5, 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії. В подальшому на засіданні комісії з розгляду вказаного акта було прийнято рішення, оформлене протоколом від 13.10.2021 №241, відповідно до якого відповідачу здійснено нарахування за недовраховану електроенергію у розмірі 251980,08 грн. 20.10.2021 відповідач надав позивачу гарантійний лист, відповідно до якого зазначив, що сума 30000,00 грн вже ним сплачена, а залишок у сумі 221980,08 грн зобов`язався сплатити рівними частинами у період з 01.11.2021 по 01.11.2022. Проте, як зазначає позивач, відповідач припинив здійснювати платежі відповідно до графіку з березня 2022 року та станом на 01.03.2022 сума заборгованості становить 129488,38 грн.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 03.10.2022 на підставі ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовну заяву залишено без руху.

11.10.2022 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 19.10.2022 відкрито провадження у справі №905/763/22, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників сторін.

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи, у зв`язку з відсутністю знаків поштової оплати та тимчасовим припиненням відправлення поштової кореспонденції в Господарському суді Донецької області, зміст ухвали Господарського суду Донецької області про відкриття провадження у справі №905/763/22 від 19.10.2022 повідомлено відповідачу шляхом телефонограми від 29.11.2022, яку особисто прийнято Курбатовим Віктором Геннадійовичем .

Також, 27.10.2022 судом було розмішено оголошення на сайті Господарського суду Донецької області для відповідача, в якому було повідомлено зміст ухвали від 19.10.2022.

Водночас, судом було здійснено підписку позивача на отримання процесуальних документів електронною поштою по справі №905/763/22 за електронною адресою - ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (вказані електронні пошти зазначені представником позивача у поданій до суду позовній заяві).

До того ж, суд вбачає за необхідне зазначити, що після підписання електронним цифровим підписом судді процесуальних документів по справі, програма «Діловодство спеціалізованого суду» направляє автоматично всім учасникам справи всі процесуальні рішення на їх електронні пошти. При цьому, відомості у програмі «Діловодство спеціалізованого суду» містяться не лише щодо дати доставки, а й щодо часу доставки такого електронного листа.

Згідно з п. 2 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

Як вбачається із автоматизованої системи «Діловодство спеціалізованого суду» ухвала суду про відкриття провадження у справі від 19.10.2022 була доставлена на електронну адресу позивача - 20.10.2022 о 00 год 03 хв, а також в його електронному кабінеті підсистемі «Електронний суд» - 20.10.2022 о 01 год 33 хв.

Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення (абз. 2 п. 5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, у відповідності до господарського процесуального закону ухвала суду від 19.10.2022 є такою, що вручена позивачу 20.10.2022.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що норми Господарського процесуального кодексу України, якими передбачено право та можливість суду направляти учасникам судового процесу процесуальні документи засобами електронного зв`язку (зокрема, шляхом направлення електронного листа на повідомлену учасником справи його електронну адресу), тому доставка на електронну пошту позивачам ухвали суду від 19.10.2022 є належним в розумінні Господарського процесуального кодексу України повідомленням позивача про розгляд справи №905/763/22 та встановлені судом строки на подання заяв по суті спору.

30.11.2022 в підсистемі «Електронний суд» представником відповідача сформовано та 01.12.2022 зареєстровано судом заяву про доступ в якості представника відповідача по справі №905/763/22 та надання дозволу для ознайомлення з матеріалами справи в підсистемі «Електронний суд».

05.12.2022 судом було здійснено відповідне внесення відомостей представника відповідача до учасників справи та надано доступ до матеріалів справи №905/763/22 в підсистемі «Електронний суд».

09.12.2022 в підсистемі «Електронний суд» відповідачем сформовано та 12.12.2022 зареєстровано судом від відповідача відзив на позовну заяву, в якому відповідач визнав позов в частині стягнення вартості недоврахованої електричної енергії у розмірі 129488,38 грн та заперечив проти стягнення судового збору у розмірі 2481,00 грн.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач можливістю подання відповіді на відзив відповідно до ст. 166 Господарського процесуального кодексу України, не скористався.

За приписами ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше.

Оскільки клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням сторін до суду не надходило, у відповідності до ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України справа розглядається за наявними у справі матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, Господарський суд Донецької області

ВСТАНОВИВ:

Як зазначає позивач, правовідносини між сторонами виникли 01.01.2019 шляхом укладання договору №2624 про постачання електричної енергії.

30.09.2021 представниками позивача проведено перевірку об`єкту відповідача - керамічна майстерня, Д-2624 за адресою: м. Слов`янськ, вул. Репіна, 30 за результатами якої був складений акт про порушення №015051, яким встановлено, що відповідачем порушено п. 2.3.2, п. 2.3.4 та п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, п. 6.4.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, що відповідає порушенню п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії - пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії. При виконанні технічної перевірки виявлено, що при навантажені 77А, 64А, 89А лічильник відображає 27А, 29А, 33А відповідно по фазам. Підозра на фальсифікацію пломб з відбитком тавр держспоживстандарту та ОСР.

Дане порушення було продемонстроване споживачу Курбатову В.Г., прилад обліку замінений.

На підставі акту про порушення уповноваженими представниками постачальника електричної енергії 13.10.2021 було проведено засідання комісії з розгляду акту про порушення №015051 від 30.09.2021.

Протоколом засідання комісії №241 від 13.10.2021 з розгляду акту про порушення №015051 від 30.09.2021 за участю споживача прийнято рішення, що акт складений у відповідності до вимог п. 8.2.4, п. 8.2.5, п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії та про нарахування вартості необлікованої електричної енергії згідно п. 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: порушення згідно п. 8.4.2 (1) термін нарахування згідно п. 8.4.8 (1), за формулою (4), згідно п. 8.10 (10), період з 30.04.2021 до 30.09.2021 (183 доби).

Згідно з розрахунком вартості електроенергії, який відображено у протоколі засідання комісії №241 від 13.10.2021 обсяг неврахованої електричної енергії становить 71450 кВт/год, вартість необлікованої електричної енергії склала 251980,08грн з ПДВ.

Протокол №241 від 13.10.2021 підписано Курбатовим В.Г. без заперечень. Також, у протоколі Курбатовим В.Г. власноруч зазначено, що він відмовляється від проведення експертизи за фактом пошкодження зафіксованого в акті про порушення згоден.

Позивачем було виставлено відповідачу рахунок №2624 на оплату вартості необлікованої електричної енергії у розмірі 251980,08 грн, який був отриманий 13.10.2021 особисто Курбатовим В.Г. , що підтверджується його підписом.

20.10.2021 відповідач надав позивачу гарантійний лист, відповідно до якого зазначив, що сума 30000,00 грн вже ним сплачена, а залишок у сумі 221980,08 грн зобов`язався сплатити рівними частинами у період з 01.11.2021 по 01.11.2022.

Згідно долучених позивачем до матеріалів справи банківських виписок, відповідачем було здійснено оплату вартості необлікованої електричної енергії на загальну суму 85 495,02 грн, зокрема: 19.10.2021 у розмірі 30 000,00 грн, 05.11.2021 у розмірі 18 498,34 грн, 29.11.2021 у розмірі 18 498,34 грн, 24.12.2021 у розмірі 18 498,34 грн, 24.01.2021 у розмірі 18 498,34 грн, 18.02.2022 у розмірі 18 498,34 грн.

Проте, як зазначає позивач у позовній заяві, відповідач припинив здійснювати платежі відповідно до графіку з березня 2022 року та станом на 01.03.2022 сума заборгованості становить 129488,38 грн, що і стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, забезпеченням енергетичної безпеки України, конкуренцією та захистом прав споживачів і працівників галузі, врегульовані Законом України «Про ринок електричної енергії».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про постачання електричної енергії споживачу.

За вимогами ч. 3 ст. 58 Закону України «Про ринок електричної енергії» споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Статтею 77 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

Основні положення щодо організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, права та обов`язки учасників ринку, постачальників послуг комерційного обліку та адміністратора комерційного обліку щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, отримання точних і достовірних даних комерційного обліку та їх агрегації (об`єднання), порядок проведення реєстрації постачальників послуг комерційного обліку, точок комерційного обліку та реєстрації автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії врегульовані Кодексом комерційного обліку електричної енергії (далі - ККО), затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №311.

Відповідно до п.п. 23 п. 1.4 ККО засіб вимірювальної техніки - це засоби вимірювань, вимірювальні системи та будь-які частини засобів вимірювань або вимірювальних систем, якщо ці частини можуть бути об`єктом спеціальних вимог та окремого оцінювання відповідності.

Згідно з п. 7.10 ККО під час пломбування засобу вимірювальної техніки на об`єкті складається акт про пломбування. Цей акт повинен містити інформацію про місце кожної пломби, найменування суб`єкта, який встановлює пломбу, і суб`єкта відповідального за збереження та цілісність пломби. Акт пломбування підписується представниками сторін, які брали участь у процедурі пломбування.

Будь-які роботи, що можуть призвести до пошкодження встановлених на засобі вимірювальної техніки пломб, повинні бути погоджені з їх власниками. Такі роботи мають проводитися у присутності уповноважених представників заінтересованих сторін, чиї пломби можуть бути пошкоджені (п. 7.11 ККО).

Відповідно до п. 7.16 ККО несанкціоноване пошкодження встановлених на засобі вимірювальної техніки пломб, якщо такі дії призвели до викрадення електричної енергії, тягнуть за собою відповідальність, передбачену чинним законодавством України.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), які регулюють взаємовідносини, що виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачем, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії.

Згідно з п.п. 2.3.2, 2.3.4 ПРРЕЕ для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України «Про метрологію та метрологічну діяльність» та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.

Відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.

За приписами пп. 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ (в редакції чинній на дату складання акта про порушення) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності, перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення, номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення, фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт(територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Як було встановлено вище судом, 30.09.2021 представниками позивача, за участю відповідача проведено перевірку об`єкту відповідача - керамічна майстерня, Д-2624 за адресою: м. Слов`янськ, вул. Репіна, 30 за результатами якої був складений акт про порушення №015051.

За даними вказаного акту встановлено, що відповідачем порушено п. 2.3.2, п. 2.3.4 та п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, п. 6.4.2 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, що відповідає порушенню п. 8.4.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії - пошкодження розрахункового лічильника електричної енергії. При виконанні технічної перевірки виявлено, що при навантажені 77А, 64А, 89А лічильник відображає 27А, 29А, 33А відповідно по фазам. Підозра на фальсифікацію пломб з відбитком тавр держспоживстандарту та ОСР.

Як вбачається з матеріалів справи, акт про порушення №015051 від 30.09.2021 підписаний чотирма представниками позивача (представниками оператора системи) та споживачем Курбатовим В.Г.

При цьому, будь-яких зауважень, пояснень щодо незгоди відповідача з виявленими порушеннями в акті не міститься, за змістом акта відповідач ознайомлений.

Крім того, у п. 9 акту про порушення№015051 від 30.09.2021 також зазначено, що прилад обліку замінений акт техперевірки та заміни №302413 від 30.09.2021.

Також, п. 8.4.1 ПРРЕЕ визначено, що оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

У разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження засобів вимірювальної техніки, пошкодження або зрив пломб (за умови відсутності явних ознак втручання в роботу засобів вимірювальної техніки) чи пошкодження індикатора (за умови наявності активного елемента індикатора) або спрацювання індикатора (за умови відсутності підтвердження заводом виробником індикатора факту його спрацювання внаслідок дії магнітного поля) положення цієї глави не застосовуються.

Таким чином, з урахуванням вищезазначеного пункту споживач звільняється від відповідальності лише в разі своєчасного (до виявлення порушення представниками оператора системи) письмового повідомлення споживачем оператора системи про виявлені ним пошкодження, чого не мало місце у даній справі.

Також п. 8.2.4 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно до пп. 1, 3 п. 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: 1) порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки); 3) пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).

Відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

З матеріалів справи вбачається, що 13.10.2021 комісією за участю споживача Курбатова В.Г. розглянуто акт про порушення №015051 від 30.09.2021 та прийнято рішення про те, що акт складений у відповідності до вимог п. 8.2.4, п. 8.2.5, п. 8.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії та про нарахування вартості необлікованої електричної енергії згідно п. 8.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: порушення згідно п. 8.4.2 (1) термін нарахування згідно п. 8.4.8 (1), за формулою (4), згідно п. 8.10 (10), період з 30.04.2021 до 30.09.2021 (183 доби) за 71450 кВт/год необлікованої електричної енергії.

Вказане рішення оформлено протоколом засідання комісії №241 від 13.10.2021.

Згідно з розрахунком вартості електроенергії, який відображено у протоколі засідання комісії №241 від 13.10.2021 обсяг неврахованої електричної енергії становить 71450 кВт/год, вартість необлікованої електричної енергії склала 251980,08грн з ПДВ.

Зважаючи, що відповідачем не надано заперечень щодо визначеної комісією оператора системи вартості необлікованої електричної енергії, суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок, встановив його арифметичну правильність та обґрунтованість.

Більше того, судом встановлено, що в протоколі відповідачем власноруч зазначено, що він за фактом пошкодження зафіксованого в акті про порушення згоден.

Відповідно до абз. 10 п. 8.2.6 ПРРЕЕ у разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

За умовами п. 8.4.1 ПРРЕЕ оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення цих правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

Згідно з п. 8.4.10 ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт/год) розраховується за формулою W доб = Р * t доб * К в, де Р - потужність (кВт), визначена як дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи; t доб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год); Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Разом з тим, за положеннями п. 8.4.4 ПРРЕЕ факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою, проведеною спеціалізованою організацією (підприємством), яка має право на її проведення відповідно до законодавства (далі - експертиза). До отримання оператором системи результатів експертизи положення цієї глави не застосовуються для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, за винятком випадків, передбачених цим пунктом. Для забезпечення проведення експертизи оператор системи має зняти, упакувати, опломбувати та направити на експертизу пломби та/або засоби вимірювальної техніки, а також інші технічні засоби, якими здійснювалося втручання в роботу засобів вимірювальної техніки (за наявності).

Отже, для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії факт пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факт втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки, крім випадків спрацювання індикаторів (фіксації індикаторами впливу фізичних полів), має бути підтверджений експертизою.

За приписами абз. 4 п. 8.4.4 ПРРЕЕ у разі визнання споживачем факту пошкодження пломб та/або індикаторів, та/або засобів вимірювальної техніки, факту втручання в роботу засобів вимірювальної техніки, про що окремо зазначається в акті про порушення, письмової відмови споживача від проведення експертизи або ненадання власником засобів вимірювальної техніки чи споживачем оператору системи документів, що підтверджують передачу засобів вимірювальної техніки на експертизу (з винесенням, у тому числі, питань від оператора системи) протягом встановленого цим пунктом строку (якщо оператором системи були передані засоби вимірювальної техніки їх власнику для направлення на експертизу), обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Матеріалами справи підтверджено, що в протоколі засідання комісії №241 від 13.10.2021 з розгляду акту про порушення №015051 від 30.09.2021 відповідачем зазначено, що він відмовляється від проведення експертизи за фактом пошкодження зафіксованого в акті про порушення згоден.

За наведених обставин, експертиза позивачем не проводилася.

Згідно з абзацом першим пункту 8.2.7 ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Абзацом другим пункту 8.2.7 ПРРЕЕ визначено, що споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день).

У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії (абзац третій пункту 8.2.7 ПРРЕЕ).

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом (абзац четвертий пункту 8.2.7 ПРРЕЕ).

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Як свідчать матеріали справи, відповідач оплату вартості необлікованої електричної енергії за актом про порушення №015051 від 30.09.2021 з урахуванням гарантійного листа від 20.10.2021 здійснив не в повному обсязі, перерахувавши кошти в розмірі 85 495,02 грн.

Докази оскарження споживачем рішення комісії з розгляду акту про порушення №015051 від 30.09.2021, оформленого протоколом засідання комісії №241 від 13.10.2021 до матеріалів справи також не надано.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що позивачем доведений та документально підтверджений факт порушення Фізичною особою-підприємцем Курбатовим В.Г. Правил роздрібного ринку електричної енергії та наявні підстави для стягнення вартості необлікованої електроенергії в сумі 129 488,38 грн.

В той же час, судом встановлено, що 09.12.2022 в підсистемі «Електронний суд» відповідачем сформовано та 12.12.2022 зареєстровано судом від відповідача відзив на позовну заяву, в якому відповідач визнав позов в частині стягнення вартості недоврахованої електричної енергії у розмірі 129 488,38 грн

Відповідно до ч. 1 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України визначено, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованого сумніву щодо достовірності цих обставин або добровільності їх визнання. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

Приписами ч. 6 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд не приймає відмови від позову, зменшення розміру позовних вимог, визнання позову відповідачем у справі, в якій особу представляє її законний представник, якщо його дії суперечать інтересам особи, яку він представляє.

Позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві (ч. 1 ст. 191 Господарського процесуального кодексу України).

У ч. 4 ст. 191 Господарського процесуального кодексу України зазначено, що у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.

Судом встановлено, що відзив на позовну заяву (який у своєму змісті фактично містить заяву про визнання позову в частині стягнення вартості необлікованої електроенергії) скріплений електронним цифровим підписом Попкової Оксани Вікторівни, повноваження якої підтверджуються ордером Серії АН №109433 від 30.11.2022.

Водночас, доказів погашення вартості необлікованої електроенергії в добровільному порядку станом на дату розгляду справи відповідачем суду не надано.

Враховуючи викладене, вимоги позивача про стягнення з відповідача вартості недоврахованої електричної енергії у розмірі 129 488,38 грн визнаються судом обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо розподілу витрат по сплаті судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір».

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п. п. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» станом на 01.01.2022 прожитковий мінімум на одну особу для працездатних осіб становить 2 481,00 грн.

Судом розглядались позовна вимога майнового характеру про стягнення 129488,38 грн.

Отже, з огляду на приписи вказаного Закону позивачем у даному випадку повинно бути сплачено за зазначені позовні вимоги судовий збір у розмірі 2 481,00 грн.

При поданні даного позову позивачем згідно платіжного доручень №2666632 від 22.09.2022 сплачено судовий збір у розмірі 2 481,00 грн.

В той же час, ч. 3 ст.4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

У Постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.11.2022 у справі №916/228/22 зазначено про те, що особи, які після 04.10.2021 подають до суду документи в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», мають правомірні очікування, що розмір судового збору, який підлягає сплаті ними, у такому разі буде розрахований із застосуванням понижуючого коефіцієнта, що прямо передбачено в Законі України «Про судовий збір» (п. 8.23).

Відтак, враховуючи, що даний позов подано в електронній формі за допомогою системи «Електронний суд», то для визначення розміру судового збору підлягає застосуванню встановлений наведеною нормою коефіцієнт пониження, виходячи з якого розмір судового збору, яким підлягає оплаті заявлена за поданим позовом майнова вимога становить 1 984,80 грн (2 481,00 грн * 0,8).

Таким чином, 496,20 грн судового збору сплачено позивачем надмірно.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі, зокрема: зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Цією статтею унормовано підстави повернення судового збору, зокрема зазначено, що сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду.

Суд не вирішує питання повернення позивачу надмірно сплаченої суми судового збору у розмірі 496,20 грн під час прийняття рішення у справі, оскільки клопотання про повернення цієї суми з Державного бюджету не надходило.

Згідно з ч. 1 ст. 130 Господарського процесуального кодексу України у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50% судового збору, сплаченого при поданні позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» у разі укладення мирової угоди до прийняття рішення у справі судом першої інстанції, відмови позивача від позову, визнання позову відповідачем до початку розгляду справи по суті суд у відповідній ухвалі чи рішенні у порядку, встановленому законом, вирішує питання про повернення позивачу з державного бюджету 50 відсотків судового збору, сплаченого при поданні позову.

У ч. 3 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України визначено, що якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Судом враховано, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 годин 30 хвилин 24.02.2022.

Станом на даний час строк дії воєнного стану неодноразово продовжено та в Україні продовжує діяти правовий режим воєнного стану.

Відповідно до ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства, зокрема, є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; розумні строки розгляду справи судом.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка відповідно до статті 9 Конституції України є частиною правової системи України, передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку. Це право включає в себе доступ до правосуддя.

Водночас, за приписами ч.ч. 1, 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

За наведених обставин, враховуючи військовий стан в країні, а також, що про відкриття провадження у справі відповідача повідомлено телефонограмою 29.11.2022, а відзив на позов подано 09.12.2022, суд вважає, що відповідачем вчинено відповідну процесуальну дію щодо визнання позову в межах розумних та відповідних строків передбачених Господарського процесуальним кодексом України.

Враховуючи зазначені положення Закону, суд дійшов висновку про необхідність повернення на користь позивача з Державного бюджету України судового збору у розмірі 992,40 грн (50% судового збору).

В іншій частині судовий збір у розмірі 992,40 грн (50% судового збору) покладається на відповідача з огляду на задоволення позову у повному обсязі відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Заперечення відповідача в частині стягнення з нього судового збору судом відхиляються з огляду на те, що відповідно до імперативних приписів Господарського процесуального кодексу України саме на відповідача покладаються судові витрати у разі задоволення позову. Крім того, суд вважає за необхідне зазначити, що відповідач у відзиві лише посилається на складне матеріальне становище, однак відповідних доказів на підтвердження зазначених обставин до суду не надав.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 129, 236, 237, 238, 240, 241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Фізичної особи-підприємця Курбатова Віктора Геннадійовича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Донецькі електромережі» (49107, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, Запорізьке шосе, 22, ідентифікаційний код 00131268) вартість недоврахованої електричної енергії у розмірі 129 488 (сто двадцять дев`ять тисяч чотириста вісімдесят вісім) 38 коп. та судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп.

3. Повернути Акціонерному товариству «ДТЕК Донецькі електромережі» (49107, Дніпропетровська обл., м. Дніпро, Запорізьке шосе, 22, ідентифікаційний код 00131268) з Державного бюджету України судовий збір у розмірі 992 (дев`ятсот дев`яносто дві) грн 40 коп., сплачений згідно платіжного доручення №2666632 від 22.09.2022.

Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення може бути оскаржено в порядку та строки, передбачені ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя М.В. Хабарова