ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"15" березня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1263/22

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., за участю секретаря судового засідання Тимошенка Д.Ю., розглянувши справу за позовом

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_1 )

до

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 )

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Мале підприємство у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет» (08623, Київська обл., Васильківський р-н, смт Калинівка, вулиця Щорса, будинок 26-А, код: 13732845)

про визнання недійсними договору та акту приймання-передачі,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Київської області 03.08.2022 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , в якій позивач просить суд:

- визнати недійсним договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет» від 05.02.2021, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 ;

- визнати недійсним акт приймання-передачі частки в статутному капіталі малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет» від 05.02.2021, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що у ОСОБА_3 , як продавця за вказаними правочинами, не було дійсного волевиявлення на відчуження своїх корпоративних прав на користь ОСОБА_2 , тому, на переконання позивача, оспорювані правочини в силу положень ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України є недійсними.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.08.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху та зобов`язано позивача усунути виявлені недоліки позовної заяви протягом 10-ти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.09.2022 позовну заяву ОСОБА_1 та заяву про усунення недоліків позовної заяви повернуто заявнику.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 19.01.2023 у справі № 911/1263/22 ухвалу Господарського суду Київської області від 01.09.2022 скасовано, а справу передано на розгляд Господарського суду Київської області.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.02.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Цією ж ухвалою до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, суд залучив Мале підприємство у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет».

На адресу суду 22.02.2023 від третьої особи надійшли письмові пояснення.

До суду 22.02.2023 від представника позивача надійшла заява про зміну предмета позову, згідно якої позивач доповнює свої позовні вимоги та, окрім заявлених позивних вимог, просить суд скасувати реєстраційну дію від 05.02.2021 № 012002480, проведену приватним нотаріусом Фастівського районного нотаріального округу Морач Т.О., пов`язану із реєстрацією змін до відомостей про юридичну особу (зміна складу або інформації про засновників) щодо Малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет».

На адресу суду 27.02.2023 від відповідача надійшов відзив на позов, за змістом якого останній заперечує проти пред`явлених вимог та просить суд відмовити у задоволенні позову.

Водночас, відповідач, користуючись своїми процесуальними правами передбаченими ч. 1 ст. 90 Господарського процесуального кодексу України, поставив позивачу наступні питання:

1) чи знали Ви, на момент підписання відповідних документів 15 лютого 2019 року учасником ОСОБА_3 , що заява про вихід зі складу учасників Товариства та/або протокол (рішення) загальних зборів учасників щодо виходу зі складу учасників Товариства, підлягають державній реєстрації відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»?;

2) з яких причин не було зареєстровано заяву ОСОБА_3 від 15 лютого 2019 року, посвідчену приватним нотаріусом КМНО Черленюх Л.В. за № 254 про вихід зі складу часників МП ТОВ «Маркет», у встановленому порядку відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»?;

3) з яких причин не було зареєстровано протокол № 5 від 15 лютого 2019 року загальних зборів учасників МП ТОВ «Маркет» щодо виходу зі складу учасників ОСОБА_3 , у встановленому порядку відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»?;

4) чи здійснював психологічний чи моральний тиск ОСОБА_4 на ОСОБА_5 стосовно відчуження, на його користь, часки у статутному капіталі МП ТОВ «Маркет»? Якщо так, надати докази, що підтверджують відповідні обставини;

5) чи відповідало волевиявлення учасника оспорюваного правочину ОСОБА_5 його внутрішній волі? Якщо ні, надати докази, що підтверджують відповідні обставини.;

6) які Ваші права чи законні інтереси порушує оспорюваний правочин, тобто договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі МП ТОВ «Маркет» від 05 лютого 2021 року?;

7) чи здійснювали Ви пропозиції на адресу ОСОБА_3 щодо купівлі частки у статутному капіталі МП ТОВ «Маркет»? Якщо так, надати докази, що підтверджують відповідні обставини.;

8) чи звертався ОСОБА_3 до правоохоронних органів із заявою на дії ОСОБА_2 .? Якщо так, надати докази, що підтверджують відповідні обставини.;

9) чи звертались Ви до приватного нотаріуса Морач Т.О., який посвідчував акт приймання-передачі частки у статутному капіталі МП у формі ТОВ «Маркет» (), укладений 05 лютого 2021 року між відповідачем та ОСОБА_3 зі скаргами, заявами, запитами чи роз`ясненнями стосовно вчинення даної нотаріальної дії?;

10) чи звертались Ви зі скаргами на дії приватного нотаріуса Морач Т.О., який посвідчував акт приймання-передачі частки у статутному капіталі МП у формі ТОВ «Маркет» (), укладений 05 лютого 2021 року між відповідачем та ОСОБА_6 .?

Також від відповідача надійшло клопотання про витребування від позивача оригіналу письмового доказу протоколу загальних зборів учасників Малого підприємства у формі товариства з обмеженою відповідальністю «Маркет`від 15.02.2019 № 5.

До суду 06.03.2023 від представника позивача надійшла відповідь на відзив.

Від позивача 14.03.2023 до суду надійшли зауваження на відзив відповідача та відповіді на поставленні питання.

Підготовче засідання, яке було призначено на 15.03.2023 не відбулось, у зв`язку з оголошенням у місті Києві сигналу «Повітряна тривога» та загрозою ракетних ударів.

Разом з тим, враховуючи, що вирішення питання про прийняття/відмову у прийнятті до розгляду заяви про зміну предмета позову не вимагає проведення судового засідання, суд вважає за можливе розглянути вказану заяву без участі сторін.

Так, статтею 46 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторони користуються рівними процесуальними правами (ч. 1). До закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви (ч. 3). У разі подання будь-якої заяви, передбаченої пунктом 2 частини другої, частиною третьою або четвертою цієї статті, до суду подаються докази направлення копії такої заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи. У разі неподання таких доказів суд не приймає до розгляду та повертає заявнику відповідну заяву, про що зазначає в ухвалі (ч. 5).

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення. Предмет позову повинен мати правовий характер і випливати з певних матеріально-правових відносин.

Особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Необхідність у зміні предмета позову може виникати тоді, коли початкові вимоги позивача не будуть забезпечувати чи не в повній мірі забезпечать позивачу захист його порушених прав та інтересів.

Зміна предмета позову можлива, зокрема, у такі способи: 1) заміна одних позовних вимог іншими; 2) доповнення позовних вимог новими; 3) вилучення деяких із позовних вимог; 4) пред`явлення цих вимог іншому відповідачу в межах спірних правовідносин.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі №910/2470/21.

Частиною 3 статті 163 Господарського процесуального кодексу України закріплені спеціальні вимоги, зокрема, до заяв про збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову.

Відповідно до вказаної статті у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Частиною 2 статті 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

Звертаючись до суду із заявою про зміну предмета позову, позивачем фактично доповнено позовні вимоги новою вимогою немайнового характеру.

Згідно положень ч. 1, пп. 1, 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, що подаються до господарського суду, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а із позовних вимог немайнового характеру 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Абзацом 2 частини 3 статті 6 названого Закону визначено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно статті 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2022 рік» мінімальний прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2022 року становить 2481,00 гривень.

Таким чином, враховуючи, що позивачем змінено предмет позову, у тому числі, шляхом його доповнення новою вимогою немайновою характеру, за подання заяви про зміну предмета позову підлягає сплаті судовий збір у розмірі 2481,00 гривень.

У відповідності до ч. 10 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, згідно якої заяви, скарги, клопотання, визначені цим Кодексом, за подання яких передбачено сплату судового збору, залишаються судом без руху також у випадку, якщо на момент відкриття провадження за відповідною заявою, скаргою, клопотанням суд виявить, що відповідна сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету.

Згідно позиції Верховного Суду наведеної у постанові від 15.04.2021 у справі № 920/949/19 положення ч. 10 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України застосовуються не лише у випадку, коли суд перед прийняттям до розгляду заяви встановить, що відповідно до поданого платіжного доручення (квитанції, чека тощо) сума судового збору не зарахована до спеціального фонду державного бюджету (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір»), а також у випадку, коли до заяви взагалі не додані документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі у зв`язку із збільшенням розміру позовних вимог.

Отже, наслідки подання заяви про збільшення розміру позовних вимог без виконання вимог щодо сплати судового збору визначені ч. 10 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

Натомість, як вбачається з матеріалів справи, позивачем доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку за подання до суду заяви про зміну предмета позову не надано.

За наведених обставин заява позивача про зміну предмета позову, підлягає залишенню судом без руху, на підставі наведених вище норм законодавства, із наданням позивачу строку для усунення вказаних недоліків.

Крім того, дослідивши зміст наданих позивачем відповідей на поставленні відповідачем у відзиві питання, судом встановлено, що вказані відповіді надано із порушенням приписів ст. 90 Господарського процесуального кодексу України, а також відповідаючи на поставлені питання позивачем проігноровано поставлені йому питання, натомість процитовано положення Конституції України та Цивільного кодексу України, без надання обґрунтованої вичерпної відповіді на кожне з поставлених питань.

У відповідності до ст. 90 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи або у додатку до неї не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи (ч. 1). Учасник справи, якому поставлено питання іншим учасником справи, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням (ч. 2). Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніше як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - за п`ять днів до першого судового засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання (ч. 3). Якщо поставлене запитання пов`язане з наданням доказів, що підтверджують відповідні обставини, учасник справи разом із заявою свідка надає такі докази (ч. 4). Учасник справи має право відмовитися від надання відповіді на поставлені запитання: з підстав, визначених статтями 67, 68 цього Кодексу; якщо поставлене запитання не стосується обставин, що мають значення для справи;) якщо учасником справи поставлено більше десяти запитань (ч. 5). За наявності підстав для відмови від відповіді учасник справи повинен повідомити про відмову іншого учасника та суд у строк для надання відповіді на запитання. Суд за клопотанням іншого учасника справи може визнати підстави для відмови відсутніми та зобов`язати учасника справи надати відповідь (ч. 6).

Суд зазначає, що будь-яких причин неможливості надання або підстав для відмови від відповіді позивачем на поставлені відповідачем питання повідомлено не було.

Отже, з огляду на викладене вище, суд вважає зобов`язати позивача надати відповіді на поставлені відповідачем питання.

Разом з тим, відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадках, коли питання визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

З огляду на те, що всі питання, перелічені в ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України, в даному підготовчому засіданні не можуть бути розглянуті, підготовче засідання підлягає відкладенню.

На підставі викладеного вище та керуючись ст. ст. 46, 90, 163, 174, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника ОСОБА_1 про зміну предмета позову залишити без руху.

2. Запропонувати позивачу усунути виявлені недоліки заяви протягом 5-ти днів з дня вручення цієї ухвали шляхом надання суду доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку.

3. Попередити позивача про те, що у разі якщо виявлені недоліки заяви не будуть усунені у строк, встановлений судом, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

4. Зобов`язати ОСОБА_1 протягом п`яти днів з дня отримання цієї ухвали надати вичерпні відповіді, з урахуванням вимог статті 90 Господарського процесуального кодексу України, окремо на кожне запитання, які викладені у додатках до відзиву.

5. Підготовче засідання відкласти на 05.04.2023 о 10:00 Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Київської області: м. Київ, вул. Симона Петлюри, 16/108, зал судових засідань № 6.

6. Явка представників учасників справи обов`язковою не визнається.

Ухвала складена та підписана 16.03.2023, набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Р.М. Колесник