УХВАЛА

20 березня 2023 року

м. Київ

cправа № 44/227-б (910/14674/21)

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Пєскова В.Г.

перевіривши матеріали касаційної скарги Компанії Марі Брізар Вайн Енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits)

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2023

у складі колегії суддів: Отрюха Б.В. (головуючий), Полякова Б.М., Грека Б.М.

та на ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.07.2022

у складі судді Івченка А.М

у справі № 44/227-б(910/14674/21)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бельведер Україна" в особі ліквідатора Кандаурової А.П.

до ОСОБА_1

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача:

1) Компанія Марі Брізар Вайн енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits)

2) Товариство з обмеженою відповідальністю "Рафінад-Медіа"

про витребування майна з чужого незаконного володіння

в межах справи № 44/227-б

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Бельведер Україна", -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Господарського суду міста Києва на стадії ліквідаційної процедури, введеної постановою суду від 22.01.2014, перебуває справа №44/227-б про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Бельведер Україна". З 22.10.2020 повноваження ліквідатора банкрута здійснює арбітражний керуючий Кандаурова А.П.

У вересні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Бельведер Україна" в особі ліквідатора Кандаурової А.П. у межах справи про банкрутство звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_1 про витребування майна з чужого незаконного володіння, в якому просило суд витребувати з незаконного володіння відповідача частку 100% у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Буассон Еліт "Бельведер Груп" та визнати право власності на частку 100% у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Буассон Еліт "Бельведер Груп" за Товариством з обмеженою відповідальністю "Бельведер Україна".

13.07.2022 ухвалою Господарського суду міста Києва у справі № 44/227-б (910/14674/21) у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Бельведер Україна" в особі ліквідатора Кандаурової А.П. відмовлено повністю та скасовано вжиті ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.06.2022 у справі №44/227-б (910/14674/21) заходи забезпечення позову.

25.01.2023 постановою Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Компанії Марі Брізар Вайн Енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits) залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.07.2022 у справі №44/227-б (910/14674/21) залишено без змін.

27.02.2023 (відповідно до відмітки на поштовому конверті) Компанією Марі Брізар Вайн Енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits) до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надіслано касаційну скаргу, в якій скаржник просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2023 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.07.2022 у справі № 44/227-б (910/14674/21); ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов повністю.

01.03.2023 зазначену касаційну скаргу передано колегії суддів у складі: головуючого - Пєскова В. Г. (суддя-доповідач), суддів: Банаська О. О., Білоуса В.В.

13.03.2023 відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями у зв`язку з відпусткою судді Білоуса В.В. для розгляду касаційної скарги Компанії Марі Брізар Вайн Енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits) у справі № 44/227-б (910/14674/21) визначено колегію суддів у складі: головуючого - Пєскова В. Г. (суддя-доповідач), суддів: Банаська О.О., Картере В.І.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".

Згідно з частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з підпунктом 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складає 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст.163 ГПК України).

Відповідно до висновків, викладених у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19, майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці.

Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Правовий висновок щодо визначення ставки судового збору, що підлягає сплаті за розгляд майнового спору у позовному провадженні в межах справи про банкрутство боржника викладений Верховним Судом у складі палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 04.04.2021 у справі № 905/1818/19.

Так, предметом позову у справі № 44/227-б (910/14674/21) є вимога Товариства з обмеженою відповідальністю "Бельведер Україна" в особі ліквідатора Кандаурової А.П. про витребування з володіння ОСОБА_1 частки у розмірі 20 000 грн (100%) у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Буассон Еліт "Бельведер Груп" та про визнання права власності на зазначену частку за Товариством з обмеженою відповідальністю "Бельведер Україна", тобто 2 вимоги майнового характеру. Позов подано у 2021 році.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2021 установлено у розмірі 2 270 грн.

Отже, звертаючись до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2023 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.07.2022 у справі № 44/227-б (910/14674/21), скаржнику належало сплатити судовий збір, виходячи з вимог підпунктів 1 і 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", у розмірі 9 080 грн (2 270 х 2 х 200%).

Натомість, звертаючись з касаційною скаргою скаржник надав докази сплати судового збору у розмірі 2 684,00 грн, що підтверджується доданою до касаційної скарги квитанцією № від 27.02.2023, тобто у меншому розмірі, ніж передбачено законом.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга Компанії Марі Брізар Вайн Енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits) на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2023 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.07.2022 у справі №44/227-б (910/14674/21) підлягає залишенню без руху, з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме: подати до Суду заяву про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додати документ про доплату (зарахування) судового збору у розмірі 6 396,00 грн.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Компанії Марі Брізар Вайн Енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits) на постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2023 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 13.07.2022 у справі № 44/227-б (910/14674/21) залишити без руху.

2. Надати Компанії Марі Брізар Вайн Енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits) строк для усунення недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Роз`яснити Компанії Марі Брізар Вайн Енд Спірітс (Marie Brizard Wine & Spirits), що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційну скаргу буде повернуто.

4. Повідомити учасників справи № 44/227-б (910/14674/21) про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо), письмові та електронні докази на електронну адресу суду, поштою, факсом або дистанційні засоби зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду В. Пєсков