ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.03.2023 року м.Дніпро Справа № 904/5623/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Чус О.В. - (доповідача),

судді: Кощеєв І.М., Орєшкіна Е.В.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2021 р., (повний текст складено 16.11.2021, суддя Бондарєв Е.М.), у справі №904/5623/21

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м. Дніпро, шосе Запорізьке, буд. 22, ідентифікаційний код 23359034)

до Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

про стягнення 96 795,36 грн. за необліковану електричну енергію

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою №б/н від 02.06.2021 про стягнення з Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича 96 795,36 грн. за необліковану електричну енергію.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 21.11.2018 при перевірці дотримання відповідачем ПРРЕЕ представниками позивача на об`єкті відповідача "Механічний тік" розташованого за адресою: селище Українка, вул. Восточна, 1, було виявлено порушення підпунктів 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, а також підпунктів 1, 2 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562. Порушення полягало у наступному: "пошкодження пломби АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі", пошкоджено пломбувальний матеріал, на якому встановлено пломби АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" - пломби мають тріщини, порушена цілісність пломбувального матеріалу, які встановлені на двері шафи, де встановлені засоби комерційного обліку. В Розділу 2 "Місце, кількість та тавро установлених пломб (індикаторів згідно з актом про збереження пломб та/або актом про пломбування, їх стан" Акту про порушення робітниками позивача зазначено: "двері шафи обліку С 28221931 - стан пломби - пошкоджена". Акт про порушення №123235 від 21.11.2018 був складений у присутності споживача Коржа О.М., який підписати акт про порушення відмовився, про що зазначено в акті робітниками позивача. Крім того, 21.11.2018 було складено Акт про усунення порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, у якому зазначено, що порушення усунуто в повному обсязі. Цей акт Корж О.М. підписав без зауважень і заперечень.

В акті про порушення №123235 від 21.11.2018 зазначений зміст виявленого порушення з посиланнями на відповідні пункти ПРРЕЕ, які необхідні та достатні для визначення обсягу недорахованої електричної енергії. 03.12.2018 комісією Енергопостачальника по розгляду вищевказаного акту про порушення було прийнято рішення у вигляді протоколу №172 про нарахування кількості недорахованої електроенергії. Нарахування здійснено у відповідності до п.2.5 за формулою 2.4 Методики. Період нарахування було взято за період з 23.05.2018 по 21.11.2018 (виявлення порушення) за 130 дні. Згідно розрахунку кількості недорахованої електроенергії по даному Акту про порушення ПРЕЕ сума нарахування склала - 96 795,36 грн.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2021 р. у справі №904/5623/21 позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича про стягнення 96 795,36 грн. за необліковану електричну енергію задоволено у повному обсязі. Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м. Дніпро, шосе Запорізьке, буд. 22, ідентифікаційний код 23359034) 96 795,36 грн. за необліковану електричну енергію та 2 270,00 грн. витрат по сплаті судового збору.

Рішення мотивовано тим, що дослідивши розрахунок обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії, судом також встановлено, що він відповідає вимогам Методики. Порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено постачальником електроенергії з дотриманням вимог пункту 8.2.5 Правил щодо змісту Акту про порушення, зазначені в Акті про порушення необхідні дані є достатніми для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії.

Сума нарахувань згідно з розрахунком кількості недорахованої електроенергії по Акту № 123235 від 21.11.2018 склала 96 795,36 грн.

Доказів на підтвердження оплати вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, в сумі 96 795,36 грн. відповідач не надав, доводи позивача щодо наявності боргу, шляхом надання належних доказів, не спростував.

Не погодившись з рішенням господарського суду, Фізична особа-підприємц Корж Олег Михайлович звернувся до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою в якій просить скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

Апеляційна скарга мотивована тим, що судом порушено право відповідача приймати участь в судовому засіданні по відоеконференції.

Крім того, в змісті Постанови №312 від 14.03.2018 національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» (далі ПРРЕЕ) в пунктах 2.4 та 2.5 постанови №312 від 14.03.2018 ПРРЕЕ відбулися зміни від 18.07.2019.

Позивач не переуклав договір із відповідачем згідно вказаних змін. Постанова №312 від 14.03.2018 ПРРЕЕ незереестрована в Міністерстві юстиції України і тому до вимог ст 117 Конституції України, як вищого Закону прямої дії не може застосуватися в рішенні суду як нормативно-правовий акт Кібінету Міністрів України, міністерств та інших центральних органів виконавчої влади підлягають реестрації в порядку встановленому законом.

Скаржник наполягає, що постанова НКРЕ України від 04.05.2006 за № 562 була зерестрована в Міністерстві юстиції України від 04.07.2006 за № 782/12656 та втратила чинність на підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг за № 1525 від 18.07.2019.

Також скаржник зазначає, що рішення приймалося без присутності відповідача та не направлявся оператором системи про місце, час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 7 календарних днів до призначеної дати засідання. Так, як в Акті зазначено, що я відмовився від підпису, це була підстава для направлення на мою адресу рекомендованим листом повідомлення про день, час, місце, засідання комісії. Ніякого повідомлення відповідачу не надходило і тому він звернувся із заявою про перегляд рішення винесеного позивачем. До суду позивачем не надано інформації (протоколу) засідання комісії, наказу хто і коли призначав склад комісії, які застосовано тарифи, чому.

Також відповідач зазначає, що не було порушення порядку користування електричною енергією доказом є стабільність кількості спожитої щомісячної електричної енергії розміри якої позивач до суду не падав згідно п. 4. ст. 5.1.2 Постанови. Крім того, лічильник за №03003008 заводу від 2009 року випуску до теперішнього часу не проходив повірку, що також є порушенням вимог ст.8.4.5 у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 1 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави не застосовуються у випадку порушення оператором системи термінів проведення періодичної повірки засобів вимірювальної техніки, періодична повірка яких мас здійснюватися за рахунок оператора системи. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у п. 4 ст. 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави не застосовуються у випадку закінчення строку експлуатації індикатора (але не більше шести років) або терміну повірки лічильника (якщо індикатор схемотехнічно вмонтований у лічильник), визначеного його виробником.

Крім того, відповідач зазначає, що не визначено порушенням цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), а коли "пломби мають тріщини'' не визначення порушенням. Тріщини можуть утворюватися від природних явищ, а не від умислу споживача.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2022 у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Чус О.В. (доповідач ), судді - Орєшкіна Е.В., Подобєд І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 17.01.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2021, у справі №904/5623/21. Визначено розгляд справи здійснити у порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, без повідомлення (виклику) учасників справи.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.02.2022 у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Чус О.В. ( доповідач ), судді - Кощеєв І.М., Подобєд І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 16.02.2022 відмовлено у задоволенні заяви Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича про розгляд справи №904/5623/21 за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.06.2022 у справі № 904/5623/21 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Чус О.В. (доповідач ), судді - Орєшкіна Е.В., Кощеєв І.М.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 09.06.2022, зокрема, зупинено провадження за апеляційною скаргою Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2021 у справі №904/5623/21 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи № 906/513/18.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 25.01.2023 поновлено провадження у справі 904/5623/21.

Відзиву на апеляційну скаргу позивачем не надано. Згідно ч.3 ст.263 Господарського процесуального кодексу України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Згідно ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Колегія суддів, переглянувши справу за наявними у ній доказами, що стосуються фактів, викладених в апеляційній скарзі, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, приходить до наступного висновку.

Як встановлено господарським судом та вбачається з матеріалів справи, між Відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія Дніпрообленерго", правонаступником якого є Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі", (далі - постачальник, позивач) та Фізичною особою-підприємцем Корж Олегом Михайловичем (далі - споживач, відповідач) укладено 17.12.2007 договір про постачання електричної енергії № 1031 (далі - договір) відповідно до умов якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднанню потужністю 55 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком "Графік зняття засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами договору.

Точка (точки) продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію, визначена додатками "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" та "Загальна схема електропостачання", які є невід`ємною частиною даного договору.

При цьому, відповідно до Загальних положень статуту позивача, товариство є юридичною особою з новим найменуванням, у результаті проведення державної реєстрації змін до Статуту, які пов`язані із набранням чинності Закону України "Про акціонерні товариства" № 514-VІ від 17.09.2008 та зміною найменування з Відкритого акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" на Публічне акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго". Публічне акціонерне товариство "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" перейменовано у Публічне акціонерне товариство "ДТЕК Дніпрообленерго" відповідно до рішення Загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго" (протокол від 26.06.2012). Товариство є правонаступником майна, прав та обов`язків Державної акціонерної енергопостачальної компанії "Дніпрообленерго", Відкритого акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго", Публічного акціонерного товариства "Енергопостачальна компанія "Дніпрообленерго".

У пунктах 9.8. та 9.8.1. договору сторони дійшли згоди, що договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2008. Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Доказів припинення, визнання недійсним, зміни або розірвання вказаного договору сторонами не надано.

У пункті 2.1. сторони погодили, що під час виконання умов договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Згідно з умовами пункту 4.2.3. договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану згідно з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562 (далі - Методика) у разі таких дій споживача:

1) самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

2) пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, пошкодження чи зрив пломб засобів обліку, установлених в місцях, указаних в акті про пломбування, пошкодження відбитків тавр на цих пломбах;

3) споживання електроенергії поза засобами обліку;

4) інших умов, визначених методикою.

19 квітня 2018 року набрала чинності постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" №312 від 14.03.2018 (далі - ПРРЕЕ).

Представниками енергопостачальника 21.11.2018 проведена перевірка дотримання споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії на об`єкті "Механічний тік" за адресою: селище Українка, вул. Восточна, 1, було виявлено порушення підпунктів 2.3.4, 5.5.5 ПРРЕЕ, а також підпунктів 1, 2 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04.05.2006 №562.

На підставі виявленого порушення був складений Акт про порушення №123235 від 21.11.2018 (далі - Акт про порушення).

Порушення полягало у наступному: пошкодження пломби АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі", пошкоджено пломбувальний матеріал, на якому встановлено пломби АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" - пломби мають тріщини, порушена цілісність пломбувального матеріалу, які встановлені на двері шафи, де встановлені засоби комерційного обліку.

В Розділу 2 "Місце, кількість та тавро установлених пломб (індикаторів) згідно з актом про збереження пломб та/або актом про пломбування, їх стан" Акту про порушення робітниками позивача зазначено: "двері шафи обліку С 28221931 - стан пломби - пошкоджена". Відповідно до Акту пломбування засобів обліку електричної енергії до 1000В №177993 від 29.03.2016 вказано, що на дверях шафи обліку відповідачу встановлено пломбу С28221931.

Акт про порушення №123235 від 21.11.2018 був складений у присутності споживача Коржа О.М., який підписати акт про порушення відмовився, про що зазначено в акті, проте примірник акту про порушення отримав про що споживачем виконано напис про те, що один примірник акту отримав та з актом не згоден.

Крім того, 21.11.2018 було складено Акт про усунення порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, у якому зазначено, що порушення усунуто в повному обсязі. Цей акт Корж О.М. підписав без зауважень і заперечень.

В пункті 9 Акту про порушення міститься інформація про те, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 03.12.2018 за адресою: м. Апостолове, вул. Барвінкова, 37, а також вказано про запрошення споживача або уповноваженої ним особи на це засідання. При цьому споживача попереджено, що у разі неявки його на засідання комісії цей акт буде розглянуто без участі споживача або уповноваженої особи. До Акта про порушення додається: фотоматеріали, сейфпакет №2169595 з пломбами №С28221930, №С28221931, акт про усунення порушення від 21.11.2018, акт про пломбування від 21.11.2018, акт технічної перевірки від 21.11.2018 №320365.

Комісією енергопостачальника по розгляду акту про порушення №123235 від 21.11.2018 було прийнято рішення 03.12.2018 у вигляді протоколу №172 про нарахування кількості недорахованої електроенергії. Нарахування було здійснено згідно з пунктом 2.5 та за формулою 2.4 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПРРЕЕ. Період нарахування було взято з 23.05.2018 по 21.11.2018 за 130 днів. Сума нарахувань склала 96 795,36 грн. згідно розрахунку кількості недорахованої електроенергії по Акту №123235 від 21.11.2018.

На зазначене засідання комісії з розгляду акта про порушення № 123235 від 21.11.2018 представник споживача не з`явився.

На оплату активної електроенергії по Акту №123235 від 21.11.2018 позивачем виставлений рахунок №131/1031/12/6 від 11.12.2018 на суму 96 795,36 грн., який було надіслана на адресу споживача 13.12.2018.

Виставлений рахунок №131/1031/12/6 від 11.12.2018 на суму 96 795,36 грн. відповідачем не оплачений, тому позивач звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості в примусовому порядку, що і є причиною виникнення спору.

Розглядаючи доводи апеляційної скарги, судова колегія враховує наступні положення діючого законодавства України.

Відповідно до статті 714 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ), чинні на час виникнення спірних правовідносин, регулювали відносини, які виникають у процесі продажу і купівлі електричної енергії між виробниками або постачальниками електричної енергії та споживачами (на роздрібному ринку електричної енергії).

Відповідно до пунктів 1.3 та 5.1 ПКЕЕ постачання електричної енергії для забезпечення потреб електроустановки здійснюється на підставі договору про постачання електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, або договору про купівлю-продаж електричної енергії, що укладається між власником цієї електроустановки (уповноваженою власником особою) та постачальником електричної енергії за нерегульованим тарифом. Договір про постачання електричної енергії є основним документом, який регулює відносини між постачальником електричної енергії за регульованим тарифом, що здійснює свою діяльність на закріпленій території, і споживачем та визначає зміст правових відносин, прав та обов`язків сторін. Споживання електричної енергії без договору не допускається.

Пунктом 3.3 ПКЕЕ передбачено, що відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені.

Відповідно до підпунктів 1, 2, 4, 21, 26 та 27 пункту 10.2 ПКЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); оплачувати обсяг спожитої електричної енергії, а також здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; додержуватись вимог нормативно-технічних документів та умов договорів; своєчасно вживати відповідних заходів для усунення виявлених порушень; забезпечувати збереження і цілісність встановлених на його території (у його приміщенні) розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані постачальнику електричної енергії (електропередавальній організації), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

За змістом пункту 1.2 ПКЕЕ збитки (з вини споживача) - це витрати, недоотримана вигода (за винятком доходу від реалізації недоврахованої електричної енергії) постачальника електричної енергії або електропередавальної організації (основного споживача), яких вони зазнали внаслідок пошкодження електроустановок через зловмисну чи недбалу діяльність споживача (субспоживача) або інших осіб, та вартість робіт і послуг, необхідних для відновлення електроустановок та електропостачання, а недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Отже, вартість необлікованої електроенергії є платою за поставлену електричну енергію, а не оперативно-господарською санкцією чи збитками в розумінні законодавства про електроенергетику. Схожі висновки викладені в пунктах 67, 72 та 73 постанови Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17.

В постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2020 у справі № 910/17955/17, заначено про те, що вимога про оскарження рішення комісії електропередавальної організації про визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та її вартості, оформленого протоколом з розгляду акта про порушення ПКЕЕ, має розглядатися судом як вимога про визнання повністю або частково недійсним акта постачальника електричної енергії відповідно до частини другої статті 20 ГК України, що є способом захисту прав та інтересів, установленим законом, оскільки таке рішення комісії безпосередньо впливає на права та обов`язки відповідного суб`єкта господарювання в контексті його відносин з електропередавальною організацією, встановлює обсяг і вартість недоврахованої електроенергії та створює загрозу припинення електропостачання відповідного споживача.

Предметом доказування у даній справі є: обставини укладання договору про постачання електричної енергії; факт безоблікового споживання електричної енергії; наявність підстав для стягнення з відповідача вартості не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії електричної енергії в заявленому позивачем розмірі.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Згідно з пунктом 4 частини 2 статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до частини 6 статті 56 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачання електричної енергії електропостачальниками здійснюється з дотриманням правил роздрібного ринку.

На момент укладення спірного договору діяли Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28 (далі - ПКЕЕ).

Однак, станом на 21.11.2018 (під час перевірки, виявлення порушення та складення акта про порушення №123235) діяли Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Відповідно до пункту 1.1.1 ПРРЕЕ ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Пунктом 6 постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312, якою затверджені ПРРЕЕ, визначено, що у разі виникнення суперечності між нормами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) та нормами законодавства про електроенергетику сторони керуються вимогами чинного законодавства.

В силу підпунктів 5, 6, 8, 20 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

В силу приписів статті 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо, несанкціоноване втручання в роботу об`єктів електроенергетики тощо.

Частинами 1-3 статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором (стаття 216 Господарського кодексу України).

Приписами частини 2 статті 217 Господарського кодексу України встановлено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Частиною 1 статті 218 Господарського кодексу України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Пунктом 1.1.2 Правил роздрібного ринку електричної енергії визначено, що необлікована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом в електромережі, що належать іншим власникам електричних мереж, але не врахований розрахунковими засобами комерційного обліку або врахований неправильно.

Відповідно до вимог пункту 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії (в редакції станом на дату виникнення спірних правовідносин) у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача оформлюється акт про порушення.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил або методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником оператора системи та споживачем або представником споживача.

У разі відмови споживача або представника споживача підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо він підписаний уповноваженим представником оператора системи та двома незаінтересованими особами (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення їх осіб.

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта про порушення та викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які зазначаються в акті про порушення або надаються (надсилаються) оператору системи окремим письмовим повідомленням.

За приписами пункту 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої Регулятором.

Колегія суддів констатує, що оозрахунок обсягу та вартості недоврахованої електричної енергії відповідає вимогам Методики. Порушення споживачем Правил роздрібного ринку електричної енергії встановлено постачальником електроенергії з дотриманням вимог пункту 8.2.5 Правил щодо змісту Акту про порушення, зазначені в Акті про порушення необхідні дані є достатніми для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії.

Сума нарахувань згідно з розрахунком кількості недорахованої електроенергії по Акту № 123235 від 21.11.2018 склала 96 795,36 грн.

Відповідно до пункту 8.2.7. Правил роздрібного ринку електричної енергії кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи.

Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.

Отже, відповідно до пункту 8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії споживач мав оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

При цьому, як було вказано вище, для оплати донарахованого обсягу недооблікованої активної електричної енергії споживачу було виставлено рахунок № 131/1031/12/6 від 11.12.2018 на суму 96 795,36 грн.

В установлений законом строк вартість недоврахованої електричної енергії відповідачем сплачена не була.

Як вірно встановлено судом першоїх інстанції, строк оплати за рахунком № 131/1031/12/6 від 11.12.2018 на суму 96 795,36 грн. є таким, що настав.

В силу статей 525, 526 Цивільного кодексу України та статті 193 Господарського кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до закону, інших правових актів, умов договору та вимог зазначених Кодексів, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з нормами статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до статті 612 Цивільного кодексу України, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно зі статтею 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Відповідно до частини 2 статті 193 Господарського кодексу України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до матеріалів справи, доказів на підтвердження оплати вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, в сумі 96 795,36 грн. відповідач не надав.

Відтак, вимога позивача про стягнення з відповідача вартості недоврахованої електричної енергії у розмірі 96 795,36 грн., є обґрунтованою .

Зазначені висновки узгоджуються з висновками викладеними Великою Палатою Верховного Суду постанові від 05.10.2022 у справі № 906/513/18.

Щодо порушення права відповідача приймати участь в судовому засіданні по відоеконференції колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 14.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №904/5623/21, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.

До суду 15.07.2021 відповідачем подано відзив на позову заяву яким, зокрема, просить суд відмовити в задоволенні позову та призначити справу за правилами загального позовного провадження з підготовчим засіданням з участю учасників справи.

На електрону пошту суду 22.07.2021 надійшла заява представника відповідача адвоката Ляшенко М.Д. про призначення справи за правилами загального позовного провадження та зміну спрощеного провадження для розгляду справи по суті з підготовчим засіданням з участю учасників справи.

Ухвалою суду від 30.07.2021 було здійснено перехід розгляду справи від спрощеного до загального позовного провадження з викликом учасників у справі на 25.08.2021 о 15:30 год.

У підготовчому засіданні 25.08.2021 оголошувалась перерва до 14.09.2021 о 12:30 год.

На електрону пошту суду 14.09.2021 надійшла заява відповідача про визнання неявки представника відповідача поважною та оголошення перерви в судовому засіданні до 27.09.2021.

Підготовче засідання 14.09.2021відкладено на 28.09.2021 о 11:30 год.

На електрону пошту суду 28.09.2021 надійшла заява відповідача про визнання неявки представника відповідача поважною та оголошення перерви в судовому засіданні.

Ухвалою суду від 28.09.2021 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 26.10.2021 о 14:30 год.

На електрону пошту суду 25.10.2021 від відповідача надійшла заява про визнання неявки представника відповідача поважною та оголошення перерви в судовому засіданні. У судовому засіданні 26.10.2021 розгляд справи відкладено на 08.11.2021 о 12:30 год.

На електрону пошту суду 08.11.2021 від відповідача надійшла заява про визнання неявки представника відповідача поважною та призначити слухання справи по відеоконференції.

Судом заява відповідача про визнання неявки представника відповідача поважною та призначити слухання справи по відеоконференції не задоволено на підставі наступного.

Судом враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Більше того, права відповідача, як учасника справи, не можуть забезпечуватись судом за рахунок порушення прав позивача на своєчасне вирішення спору судом, що є безпосереднім завданням господарського судочинства, та яке відповідно до норм частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У частині 2 статті 129 Конституції України визначено одним із принципів судочинства змагальність сторін та свободу в наданні ними своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд обгрунтовано вважав, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Матеріали справи містять достатньо документів, необхідних для вирішення спору.

Відтак посилання відповідача на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме права відповідача приймати участь у судовому засіданні по відоеконференціїї є необгрунтованим.

Звертаючись з апеляційною скаргою, апелянт не спростував наведених висновків суду першої інстанції та не довів порушення ним норм процесуального права або неправильного застосування норм матеріального права, як необхідної передумови для скасування прийнятого ним рішення.

Враховуючи встановлені вище обставини справи, зазначені положення законодавства, апеляційний господарський суд відхиляє доводи апелянта, наведені в обґрунтування апеляційної скарги та вбачає підстави, передбачені статтею 276 Господарського процесуального кодексу України, для залишення рішення суду першої інстанції без змін, а апеляційної скарги - без задоволення.

Відповідно до ст.129 ГПК України судові витрати зі сплати судового збору за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 269-270, 275, 276, 281-282, 284 Господарського процесуального кодексу України, Центральний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Фізичної особи-підприємця Коржа Олега Михайловича на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2021 у справі №904/5623/21 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 08.11.2021 у справі №904/5623/21 залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, зазначених у пункті 2 частини 3 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя О.В. Чус

Суддя І.М. Кощеєв

Суддя Е.В. Орєшкіна