ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"14" березня 2023 р. Cправа № 902/828/22

Господарський суд Вінницької області у складі головуючого судді Тварковського А.А.,

за участю секретаря судового засідання Зеленюк О.В.,

прокурора - Клименка Д.С.,

представників:

позивача 1 (Державної аудиторської служби України) - Остачинської І.А.,

позивача 2 (Вінницької міської ради) - Чуй В.П.,

відповідача 1 (Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради) - Савчук Т.М.,

відповідача 2 (ТОВ "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" ) - Шур О.В.,

присутньої - Вакулич О.Ф.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження матеріали господарської справи

за позовом: Заступника керівника Вінницької окружної прокуратури (пров. Цегельний, 8, м. Вінниця, 21020) в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України (вул. П.Сагайдачного, 4, м. Київ, 04070) та Вінницької міської ради (вул. Соборна, 59, м. Вінниця, 21050)

до: Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради (вул. Соборна, 59, м. Вінниця, 21050)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" (вул. Київська, 16-А, м. Вінниця, 21009)

про визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету та визнання недійсними договору та додаткових угод до нього,

В С Т А Н О В И В :

Заступником керівника Вінницької окружної прокуратури подано позов в інтересах держави в особі Державної аудиторської служби України та Вінницької міської ради до Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради, а також до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" про визнання незаконним та скасування рішення тендерного комітету та визнання недійсними договору та додаткових угод до нього.

В обґрунтування заявлених позовних вимог прокурор вказує, що вивчення тендерної документації Закупівлі (предметом якої визначено роботи по об`єкту "Реконструкція вул. Батозької (від просп. Коцюбинського до вул. Академіка Янгеля) в м. Вінниця), тендерних пропозицій Учасників та рішень Замовника (Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради), прийнятих у процесі Закупівлі, встановлено порушення вимог ст.ст. 5, 16, 21-23, 31 Закону України "Про публічні закупівлі", що свідчить про недійсність як самої процедури Закупівлі, так і її результатів - визначення переможця Закупівлі (ТОВ "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд") та укладання з ним договору.

Ухвалою суду від 12.09.2022 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №902/828/22 в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 11.10.2022.

Під час підготовчого провадження у справі, строк якого протокольною ухвалою від 10.11.2022 продовжено на 30 днів на підставі ч. 3 ст. 177 ГПК України, учасники справи скористалися правом на подання заяв по суті спору: відповідачами подано відзиви на позовну заяву (а.с. 34-236, т. 2; а.с. 1-163, т. 3), позивачем 1 - пояснення по суті спору (а.с. 164-188, т. 3), прокурором - відповіді на відзиви відповідачів (а.с. 189-224, т. 3; а.с. 225-257, т. 3).

Окрім того, 19.10.2022 до суду надійшла заява позивача про зміну підстав позову (а.с. 4-28, т. 4), яку з урахуванням п. 3.12 постанови Пленуму ВГСУ №18 від 26.12.2011 судом розцінено як доповнення позову новими обставинами та не прийнято до розгляду в порядку ст. 46 ГПК України як зміну предмету позову, про що постановлено відповідну ухвалу у протокольній формі від 10.11.2022.

Так, до заявлених обставин прокурор вказав, що на підтвердження кваліфікаційного критерію "наявність обладнання та матеріально-технічної бази, у складі своєї тендерної пропозиції учасник процедури закупівлі Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" надало довідку від 07.10.2021 №7/6 про наявність обладнання та матеріально-технічної бази та технологій.

Однак згаданий учасник у вказаній довідці не зазначив інформацію про наявність обладнання, необхідного для виконання робіт (перелік наведений у технічному завданні - додаток 2 до тендерної документації Замовника), а саме: автомобілів самоскидів, бульдозера, пневматичних трамбівок, викорчовувача-збирача на тракторі, автогідропідіймачів, бетоноукладальника, установки горизонтально спрямованого буріння, чим також не дотримався вимог підпункту 5.1.1.1 пункту 5.1.1 розділу "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації Замовника.

Крім того, відповідачем 2 фактично залучено до участі у виконанні робіт низку субпідрядників в обсязі більше ніж 20% від вартості закуплених робіт всупереч наданій ним у тендерній документації інформації, згідно із якою він цього робити не мав.

Також до суду надійшла заява відповідача 2 - Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" про залишення позову без розгляду з підстав недоведення прокурором підстав представництва інтересів держави в суді від імені суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження у сфері державних закупівель (вх. канцелярії суду №01-34/9114/22 від 28.10.2022) (а.с. 30-52, т. 4).

Виконавши завдання підготовчого провадження, судом закрито таку стадію судового процесу та призначено справу до розгляду по суті на 31.01.2023, про що постановлено ухвалу від 21.12.2022 у протокольній формі.

Слід зазначити, що розгляд справи неодноразово відкладався у зв`язку з відсутністю електроенергії у Господарському суді Вінницької області, а також у зв`язку з оголошенням повітряної тривоги у Вінницькій області та загрозою ракетних ударів по території України.

Поряд з цим у судовому засіданні 22.02.2023 оголошено перерву до 14.03.2023, про що постановлено відповідну ухвалу у протокольній формі.

На визначений час у судове засідання 14.03.2023 з`явилися усі учасники справи.

Прокурор заявлений позов підтримав у повному обсязі з підстав та обставин викладених у позовній заяві та відповідях на відзиви відповідачів з урахуванням поданої заяви про зміну підстав позову, яку судом розцінено як доповнення позову новими обставинами.

Представниця позивача 1 підтримала наявне у матеріалах пояснення по суті спору Державної аудиторської служби України, в частині, що стосується виявлених у висновку за результатами моніторингу порушень.

Представник позивача 2 заявлені позовні вимоги не підтримав, вказавши на необхідність залишення позову без розгляду, а також на відсутність порушень законодавства під час проведення закупівлі.

Представники відповідачів проти позову заперечили, з підстав та обставин, викладених у відзивах на позовну заяву.

У відзивах на позовну заяву відповідачі заперечують будь-які порушення у процедурі закупівлі, оскільки тендерні пропозиції містили всю необхідну інформацію щодо предмета закупівлі відповідно до вимог тендерної документації, а тому у тендерного комітету були відсутні підстави, передбачені ст. 31 Закону України "Про публічні закупівлі", для відхилення тендерних пропозицій.

Окрім того, відповідач 1 вважає, що у прокурора відсутні правові підстави для представництва інтересів у даній справі, а тому позов слід залишити без розгляду.

У відповідях на відзиви прокурор акцентує увагу, що тендерна документація, яка затверджена рішенням тендерного комітету Замовника №90 від 10.09.2021 на Закупівлю, не відповідає вимогам Закону, зокрема:

- ціна вказаної Закупівлі включає вартість не тільки робіт, а й матеріалів для цих робіт;

- завантажена інформація щодо предмету закупівлі лише встановлює факт закупівлі робіт по реконструкції вул. Батозька у м. Вінниці, однак не містить жодних даних ні щодо обґрунтування технічних і якісних характеристик предмету закупівлі, ні щодо обґрунтування очікуваної вартості та розміру бюджетного призначення.

Також прокурор у відповіді на відзив відповідача 1 щодо залишення позову без розгляду зазначає, що визначені у справі позивачі повинні були захистити інтереси держави, мали відповідні повноваження для їх захисту, були повідомлені про наявні порушення, проте таких заходів протягом розумного строку (8 місяців - з дати складання висновку та 6 місяців - з дати повідомлення прокурора про наявні порушення) не вжили, що відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" є підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом в інтересах держави.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.

Департаментом комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради (далі Департамент або Замовник) 10.09.2021 на вебсайті "Prozorro" оприлюднено оголошення UA-202-09-10-005479-b про проведення відкритих торгів, предметом закупівлі визначено роботи по об`єкту "Реконструкція вул. Батозької (від просп. Коцюбинського до вул. Академіка Янгеля) в м. Вінниці (Класифікатор ДК 021:2015: 45230000-8 Будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, шосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь) (код ДК 021:2015:45230000-8). Строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг - 31 грудня 2022 року. Очікувана вартість предмета закупівлі - 178 998 863, 63 грн.

Згідно з протоколом розкриття тендерних пропозицій в процедурі закупівлі приймали участь 2 юридичні особи:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" () з остаточною пропозицією 175 600 000 грн з ПДВ (первинна пропозиція 175 500 000 грн з ПДВ);

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Шляхбудматеріали" () з остаточною пропозицією 176 499 000 грн з ПДВ (первинна пропозиція 177 801 517,20 грн з ПДВ).

За результатами відкритих торгів переможцем визнано Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд", з яким на виконання робіт 29.10.2021 укладено Договір № 280 (Договір) вартістю 175 600 000 грн.

Даний Договір набирає чинності з моменту підписання і діє до 31.12.2022 та/або до повного виконання сторонами умов договору (п. 11.1 Договору).

В подальшому, 20.12.2021 між Департаментом комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" укладено додаткову угоду № 1/388, якою внесено зміни до п. 3.2 Договору № 280 від 29.10.2021 та визначено, що у 2021 році фінансування здійснюється в розмірі 45 174 971, 49 грн та у 2022 році - 130 425 028, 51 грн.

26.01.2022 відповідачами укладено додаткову угоду № 2/24, якою внесено зміни до пп. 3.2, 4.1, 5.1, 11.1 Договору.

Так, відповідно до п. 3.2 в новій редакції фінансування у 2021 році становить - 45 174 971, 49 грн, у 2022 - 62 499 677, 28 грн, у 2023 - 67 925 351, 23 грн.

Пунктом 4.1 в новій редакції внесено зміни до порядку здійснення оплати за виконанні роботи.

Відповідно до п. 5.1 (в новій редакції) строк виконання робіт становить до 30.10.2023, відповідно до календарного плану виконання робіт (додаток 2).

Пунктом 11.1, викладеним в новій редакції, внесено зміни щодо терміну дії договору № 280 від 29.10.2021, зазначено, що даний договір набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2023 та/або до повного виконання сторонами умов договору.

За твердженням прокурора, процедура закупівлі проведена з порушенням вимог ст. 5, 16, 21-23, 31 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки тендерна пропозиція переможця і учасника не відповідала кваліфікаційним умовам тендерної документації та тендерна документація не відповідала вимогам Закону "Про публічні закупівлі". Визнання недійсними результатів процедури закупівлі є підставою для недійсності укладеного за наслідками такої процедури договору та додаткових угод.

Прокурор також вказує на невиконання відповідачем 2 умов Договору № 280 від 29.10.2021, враховуючи укладення договорів субпідряду, за якими і виконувалися відповідні роботи.

Основним аспектом невідповідності кваліфікаційних умов тендерної документації та тендерної пропозиції відповідача 2 як переможця, прокурор зазначає про відсутність належного документального підтвердження досвіду виконання аналогічного Договору.

З огляду на встановлені обставини справи, суд враховує таке.

Згідно з частиною першою статті 207 ГК України господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

За приписами статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; правочин може вчинятися усно або в письмовій формі.

Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Статтею 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Так, оспорюваний прокурором Договір укладено за результатами проведення відкритих торгів.

З аналізу правової природи відкритих торгів як способу забезпечення потреб замовника шляхом закупівлі товарів, робіт, послуг, ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення відкритих торгів, оформлення за їх результатом договору про закупівлю, є правочином, який може бути визнаний недійсним у судовому порядку з підстав недодержання при його вчиненні вимог, передбачених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 ЦК України. При цьому підставою визнання такого договору недійсним є порушення установлених законодавством правил проведення торгів, визначених, зокрема, Законом України "Про публічні закупівлі", за наслідком проведення яких фактично є дії сторін щодо укладання договору.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України "Про публічні закупівлі" (Закон), метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно з пунктом 31 частини першої статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" (тут і надалі в редакції, чинній на момент проведення закупівлі) тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Частинами 1, 2 ст. 5 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами:

1) добросовісна конкуренція серед учасників;

2) максимальна економія, ефективність та пропорційність;

3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;

4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них;

5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;

6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.

Відповідно до частин першої - третьої статті 16 Закону України "Про публічні закупівлі" Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

У разі встановлення кваліфікаційного критерію фінансової спроможності замовник не має права вимагати надання підтвердження обсягу річного доходу (виручки) у розмірі більшому, ніж очікувана вартість предмета закупівлі (пропорційно очікуваній вартості частини предмета закупівлі (лота) в разі поділу предмета закупівель на частини).

Якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

Згідно із ч. 1 ст. 20 Закону України "Про публічні закупівлі" відкриті торги є основною процедурою закупівлі.

Оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону (ч. 1 ст. 21 Закону України "Про публічні закупівлі").

Відповідно до ст. 22 Закону тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель.

Тендерна документація повинна містити, зокрема: інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі та технічні специфікації до предмета закупівлі повинні визначатися замовником з урахуванням вимог, визначених частиною четвертою статті 5 цього Закону; інформацію про маркування, протоколи випробувань або сертифікати, що підтверджують відповідність предмета закупівлі встановленим замовником вимогам (у разі потреби); кількість товару та місце його поставки; місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги.

Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.

Згідно з вимогами ч. 1, 3 ст. 23 Закону технічна специфікація повинна містити опис усіх необхідних характеристик товарів, робіт або послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні, функціональні та якісні характеристики. Характеристики товарів, робіт або послуг можуть містити опис конкретного технологічного процесу або технології виробництва чи порядку постачання товару (товарів), виконання необхідних робіт, надання послуги (послуг).

Технічні специфікації можуть бути у формі переліку експлуатаційних або функціональних вимог, у тому числі екологічних характеристик, за умови, що такі вимоги є достатньо точними, щоб предмет закупівлі однозначно розумівся замовником і учасниками.

У разі якщо вичерпний опис характеристик скласти неможливо, технічні специфікації можуть містити посилання на стандартні характеристики, технічні регламенти та умови, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язані з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними, європейськими стандартами, іншими спільними технічними європейськими нормами, іншими технічними еталонними системами, визнаними європейськими органами зі стандартизації або національними стандартами, нормами та правилами. До кожного посилання повинен додаватися вираз "або еквівалент".

Відповідно до ч. 1 ст. 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі:

не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону;

не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства;

зазначив у тендерній пропозиції недостовірну інформацію, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, яку замовником виявлено згідно з частиною п`ятнадцятою статті 29 цього Закону;

не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції;

не виправив виявлені замовником після розкриття тендерних пропозицій невідповідності в інформації та/або документах, що подані ним у своїй тендерній пропозиції, протягом 24 годин з моменту розміщення замовником в електронній системі закупівель повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей;

не надав обґрунтування аномально низької ціни тендерної пропозиції протягом строку, визначеного в частині чотирнадцятій статті 29 цього Закону;

визначив конфіденційною інформацію, що не може бути визначена як конфіденційна відповідно до вимог частини другої статті 28 цього Закону.

Замовником у тендерній документації (п. 5.1.1 розділу "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції") одним з кваліфікаційних критеріїв переможця визначено надання довідки, складеної Учасником у довільній формі, про наявність обладнання та матеріально-технічної бази необхідного для виконання робіт, із зазначенням інформації про найменування обладнання та матеріально-технічної бази, кількості, правові підстави використання, відомостей про технічний стан (пп. 5.1.1.1.).

Таку довідку надано у складі тендерної пропозиції відповідачем 2 (вих. №7/6 від 07.10.2021) (а.с. 111, т. 1) із зазначенням переліку відповідної техніки та правових підстав використання, зокрема і за договорами оренди.

Поряд з цим суд враховує приписи ч. 3 ст. 16 Закону України "Про публічні закупівлі", що якщо для закупівлі робіт або послуг замовник встановлює кваліфікаційний критерій такий як наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій та/або наявність працівників, які мають необхідні знання та досвід, учасник може для підтвердження своєї відповідності такому критерію залучити спроможності інших суб`єктів господарювання як субпідрядників/співвиконавців.

В даному випадку, надаючи оцінку поданій відповідачем 2 довідці вих. №7/6 від 07.10.2021, зі змісту якої дійсно вбачається, що у нього відсутня уся необхідна для виконання робіт техніка, суд вважає, що відхилення через цю причину тендерної пропозиції за одночасного повідомлення учасником у цій довідці інформації, що за необхідності буде залучено додатково необхідну матеріально-технічну базу, було б з боку замовника виявленням надмірного формалізму.

Таким чином, з огляду на довільну форму вказаної довідки, суд не вбачає ознак невідповідності на момент подання відповідачем 2 своєї пропозиції такому кваліфікаційному критерію як наявність відповідного обладнання.

Тобто зміст наданої Товариством з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" довідки не суперечить визначеному замовником кваліфікаційному критерію.

Окрім того, прокурор заперечує наявність у відповідача 2 документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.

Відповідно до підпункту 5.1.1.3 п. 5.1.1 розділу "Інструкція з підготовки тендерної пропозиції" тендерної документації учасник надає довідку у довільній формі про досвід виконання аналогічного договору (виконаного або частково виконаного), що повинна містити, зокрема, інформацію про найменування замовника, а також номер, дату договору (договорів), строк виконання робіт та обсяги (фактичні та згідно договору) виконаних робіт по об`єкту капітального ремонту в грошовому еквіваленті, класу наслідків (відповідальності), найменування предмету закупівлі згідно договору; копія не менше ніж одного аналогічного договору, інформація про який надана у складі тендерної пропозиції, а так само разом з копіями документів, що згідно будівельних норм підтверджують приймання виконаних капітальних робіт, в тому числі підтверджують часткове виконання договору, копія якого надана у складі тендерної пропозиції; позитивний відгук від замовника капітальних робіт згідно виконання аналогічного договору, інформацію про виконання якого надано у складі тендерної пропозиції, що має бути складений на фірмовому бланку замовника капітальних робіт (за наявності), завірений підписом уповноваженої посадової особи замовника капітальних робіт згідно договору, відгук повинен бути датований (дата видачі відгуку має бути не раніше дати оприлюднення оголошення про проведення даних відкритих торгів), окрім цього відгук повинен містити Інформацію щодо номеру, дати договору, кінцевий строк виконання робіт згідно договору, найменування об`єкту капітального ремонту, а також інформацію про дотримання учасником умов договору в частині якості виконання робіт та дотримання календарного графіку виконання робіт, заходів із захисту довкілля, норм з питань охорони праці, рекомендації щодо співпраці.

У цьому ж підпункті міститься визначення, що аналогічним договором у розумінні цієї тендерної документації є договір на виконання робіт з будівництва (або реконструкції) дороги (вулиці) класу наслідків (відповідальності) СС2.

Водночас прокурор стверджує, що наданий відповідачем 2 у складі тендерної пропозиції договір субпідряду № 05/06-20/165 від 05.06.2020, укладений з підрядником ТОВ "Шляхове будівництво Альтком", на виконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт мостового переходу на 68+433 автомобільної дороги Т-04-03 Мар`янське - Берислав - /Р-47/ у Херсонській області на загальну суму 8 572 737, 73 грн та відгук ТОВ "Шляхове будівництво Альтком" від 07.10.2021 не відповідає визначеним критеріям аналогічного договору.

Суд не погоджується з таким твердженням, позаяк наданий відповідачем 2 лист-відгук ТОВ "Шляхове будівництво Альтком" (а.с. 117, т. 1) містить підтвердження, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" виконувало роботи класу наслідків (відповідальності) СС2, що є визначальним критерієм для визнання відповідного договору аналогічним.

Аргумент прокурора, що обґрунтування технічних і якісних характеристик предмету закупівлі не оприлюднено не знаходить свого підтвердження матеріалами справи, позаяк у п. 4.3. розділу "Загальні положення" тендерної документації визначено "Обсяг виконання робіт - згідно технічного завдання до цієї тендерної документації (додаток 2)".

Більше того обґрунтування технічних і якісних характеристик предмету закупівлі було опубліковано на сайті Вінницької міської ради, що стверджується відповідними електронними доказами, паперові копії яких містяться у справі (а.с. 84-89, т. 2), що також спростовує відповідні твердження прокурора.

Також суд відмічає, що як ціна Договору, так і технічні і якісні характеристики предмету закупівлі обґрунтовані проведеною експертизою (експертний звіт (позитивний) щодо розгляду проектної документації на будівництво - а.с. 90-91, т. 2), тому ані об`єм робіт, ані визначену ціну Договору не можна вважати абстрактними.

Враховуючи викладене, суд не вбачає порушень замовником вимог чинного законодавства в частині визначення предмету закупівлі, обґрунтування його технічних та якісних характеристик та очікуваної вартості закупівлі.

Що стосується включення вартості закупівлі матеріалів у вартість закупівлі робіт, то чинним законодавством не передбачено законодавчих обмежень включення у процедурі закупівлі до вартості виконаних робіт вартості витратних матеріалів. Такі дії узгоджуються із положеннями Закону України "Про публічні закупівлі", Державними будівельними нормами та відповідають критеріям Єдиного закупівельного словника.

Згідно частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду.

При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.

Відповідно до частини четвертої статті 263 ЦПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 року в справі № 761/26815/17 (провадження № 61-16353сво18) зроблено висновок, що "недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу як приватно-правова категорія, покликана не допускати або присікати порушення цивільних прав та інтересів або ж їх відновлювати. По своїй суті ініціювання спору про недійсність правочину, договору, акту органу юридичної особи чи документу не для захисту цивільних прав та інтересів є недопустимим".

Тлумачення статей 215, 216 ЦК України та статей 651 - 653 ЦК України свідчить, що законодавець розмежовує конструкції "недійсність договору" та "розірвання договору", як за підставами, так і за своїми правовими наслідками. Наявність підстав для визнання договору недійсним має встановлюватися судом на момент його укладення. Тобто, недійсність договору має існувати в момент його укладення, а не в результаті невиконання чи неналежного виконання зобов`язань, що виникли на підставі укладеного договору. Невиконання чи неналежне виконання зобов`язань, що виникли на підставі оспорюваного договору не є підставою для його визнання недійсним (постанова ВС від 22.06.2020 у справі № 177/1942/16-ц (провадження № 61-2276св19).

Враховуючи вказаний правовий висновок, спростовується твердження прокурора, що виконання субпідрядними організаціями усього комплексу робіт, які відповідачем 2 згідно із тендерною пропозицією не мали залучатися, не впливає на дійсність договору, оскільки є діями щодо його виконання. При цьому і розірвання договору, що відбулося під час розгляду справи по суті, як повідомили сторони, також не впливає на його дійсність та оцінку через призму зазначених обставин.

Дослідженню та оцінці у даній справі підлягає саме правомірність/неправомірність проведення процедури конкурсних торгів та дотримання/недотримання під час цих торгів вимог Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, дотримання замовником принципів об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій та відповідності такої тендерної пропозиції саме на час проведення закупівлі, а не станом на час вирішення спору судом. Тобто недійсність Договору має існувати саме на момент його укладення, а не в процесі виконання, чого прокурором не доведено.

При зверненні до суду з позовом у цій справі прокурором заявлено позовну вимогу про визнання недійсним договору, але не зазначено про застосування наслідків недійсності вказаного правочину - двосторонньої чи односторонньої реституції або стягнення збитків в дохід держави.

Предметом оспорюваного договору в цій справі є роботи з реконструкції, отже відповідно до вимог частини 1 статті 216 Цивільного кодексу України у разі неможливості повернення всього, отриманого за недійсним правочином (зокрема, якщо одержане полягає у виконаній роботі), сторона повинна відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Тобто, у випадку визнання Договору недійсним Департамент комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради буде змушений компенсувати Товариству з обмеженою відповідальністю "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" вартість робіт з реконструкції об`єкта, яка на дату відшкодування може бути навіть більшою аніж на дату проведення тендеру.

Отже, державні інтереси не будуть захищені, а навпаки - створюється ризик їх подальшого порушення.

Такого ж висновку у подібних правовідносинах притримується ВС КГС у постанові від 21 липня 2022 року у cправі № 922/2541/21.

З огляду на наявну у справі сукупність доказів, які спростовують наведені прокурором порушення, на думку суду, висновок Держаудитслужби сам по собі беззаперечно не підтверджує невідповідність учасника вимогам кваліфікаційних критеріїв під час здійснення процедури закупівлі. А у свою чергу долучені до матеріалів справи прокурором фотознімки та публікації із засобів масової інформації не є належними доказами у розумінні положень ГПК України.

Щодо належного суб`єктного складу позивачів у цій справі та наявності підстав представництва інтересів держави в їх особі прокурором, суд враховує таке.

В обґрунтування підстав для звернення з цим позовом прокурор посилається на порушення економічних інтересів держави щодо ефективного використання бюджетних коштів, яке зумовлене укладенням між відповідачами 1, 2 Договору №280 та додаткових угод до нього з недотриманням вимог законодавства, та, відповідно, невжиття Державною аудиторською службою України як органом державного фінансового контролю і Вінницькою міською радою як контролюючим суб`єктом по відношенню до замовника (відповідача 1) самостійно заходів, направлених на захист законних інтересів держави, зокрема, щодо оскарження в судовому порядку договору та додаткових угод до нього, укладених за результатами публічної закупівлі.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" уповноважений орган - це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом. Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України (частини перша, четверта статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі").

За змістом ч. 1 ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Частиною 6 ст. 8 вказаного Закону передбачено, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43 (Положення), визначено, що, реалізуючи державний фінансовий контроль через здійснення моніторингу закупівель, Державна аудиторська служба України, яка є центральним органом виконавчої влади, діяльність якої спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, має право звертатися до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Згідно з підпунктами 3, 4, 9 пункту 4 цього Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про державні закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Отже, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

З урахуванням наведеного, Державна аудиторська служба України є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель.

Аналогічний висновок у подібних правовідносинах викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі №826/9672/17 та у постанові Верховного Суду у складі колегії об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі №927/491/19.

Згідно з пунктом 11 частини першої статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" до замовників, які здійснюють закупівлі відповідно до цього Закону, належать, зокрема, юридичні особи, які є підприємствами, установами, організаціями (крім тих, які визначені у пунктах 1 і 2 цієї частини) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.

Відповідно до частини першої статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Частиною першою статті 17 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" передбачено, що відносини органів місцевого самоврядування з підприємствами, установами та організаціями, що перебувають у комунальній власності відповідних територіальних громад, будуються на засадах їх підпорядкованості, підзвітності та підконтрольності органам місцевого самоврядування.

Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності.

Орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування (ст. 18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Отже, Вінницька міська рада як орган місцевого самоврядування, до структури якої належить Замовник - Департамент комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради, наділена повноваженнями розпоряджатися комунальною власністю від імені територіальної громади в межах закону та в її інтересах, і також є компетентним органом, уповноваженим здійснювати такий захист у спірних правовідносинах.

Водночас закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах, і звертатися з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них. Аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №912/9/20, від 19.08.2020 у справі №923/449/18.

У постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц Велика Палата Верховного Суду вказала, що в судовому процесі держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №469/1044/17 (пункт 38) зазначено, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави в особі органу місцевого самоврядування, зокрема, і тоді, коли цей орган є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор.

Правильність визначення суб`єктного складу позивачів у цій справі відповідає висновкам ВС КГС, викладеним у постанові від 05 серпня 2021 року у справі № 911/1236/20.

Визначаючись щодо наявності підстав представництва прокурором інтересів держави в особі заявлених позивачів, судом враховано висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, зокрема про те, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Так, Вінницька окружна прокуратура неодноразово зверталася до Вінницької міської ради (в т.ч. й до Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради) - 17.01.2022 (а.с. 132-134, т. 1); 10.02.2022 (а.с. 140-141, т. 1) та до Державної аудиторської служби України - 17.01.2022 (а.с. 144-146, т. 1); 17.02.2022 (а.с. 149-150, т. 1) в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" з метою з`ясування підстав для представництва інтересів держави в суді.

За змістом наданих відповідей слідує, що Вінницька міська рада та Державна аудиторська служба не мали наміру для звернення із відповідним позовом до суду.

Згодом, листами вих. №50/8474 вих.22 від 18.08.2022 та №50-9764 вих.22 від 24.08.2022 Вінницька окружна прокуратура повідомила Вінницьку міську раду та Державну аудиторську службу України про намір в порядку ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" звернутися в інтересах держави в їх особі з відповідним позовом до суду.

Суд акцентує увагу, що обставини бездіяльності компетентного органу є предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин, про що також зазначено у пункті 67 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Поряд з цим слушними є доводи прокурора, що визначені у справі позивачі мали відповідні повноваження для захисту інтересів держави, були повідомлені про наявні порушення, проте таких заходів протягом розумного строку (6 місяців - з дати повідомлення прокурора про наявні порушення) не вжили, що відповідно до вимог ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" є підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом в інтересах держави.

Отже, наявні підстави вважати, що прокурором дотримано порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", водночас відсутні підстави для залишення позову без розгляду.

Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

За приписами ст. 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Відповідно до статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується.

Статтею 14 ГПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з положеннями статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Судом кожній стороні була надана розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони, в т.ч. подати докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, прийняти участь у досліджені доказів, надати пояснення, обґрунтувати перед судом переконливість поданих доказів та позицій по справі, скористатись іншими процесуальними правами.

Як зазначалось вище, суд процесуальним законом позбавлений права на збирання доказів по справі з власної ініціативи, що було б порушенням рівності прав учасників судового процесу.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Виходячи із оцінки наявних у справі доказів, суд, керуючись своїм внутрішнім переконанням на підставі всебічного, повного, об`єктивного з`ясування обставин справи, приходить до висновку про відмову у задоволенні позову у повному обсязі з вищенаведених мотивів, позаяк прокурором не доведено недійсності процедури закупівлі та її результатів.

При постановленні цього рішення суд врахував висновки, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Серявін та інші проти України". Зокрема, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Також Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України"). Поряд з цим інші доводи прокурора не спростовують наведених мотивів суду щодо відмови у задоволенні позову.

В силу приписів п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав - покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, у зв`язку із відмовою в задоволенні позову витрати на сплату судового збору за подання позовної заяви залишаються за прокурором.

Керуючись ст. ст. 5, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 18, 42, 45, 46, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 86, 91, 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Судові витрати у справі зі сплати судового збору за подання позовної заяви залишити за прокурором.

3. Згідно з приписами ч.1 ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

4. Згідно з положеннями ч.1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північно-західного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

5. Примірник повного судового рішення надіслати учасникам справи рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення, а також на відомі суду адреси електронної пошти: Вінницької окружної прокуратури - ; позивача 1 - ; позивача 2 та відповідача 1 - ; відповідача 2 - ; ; представника відповідача 2 Шур О.В. - ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Повне рішення складено 24 березня 2023 р.

Суддя А.А. Тварковський

віддрук. прим.:

1 - до справи;

2 - Вінницькій окружній прокуратурі - пров. Цегельний, 8, м. Вінниця, 21020;

3 - Державній аудиторській службі України - вул. П.Сагайдачного, 4, м. Київ, 04070;

4 - Вінницькій міській раді - вул. Соборна, 59, м. Вінниця, 21050;

5 - Департаменту комунального господарства та благоустрою Вінницької міської ради - вул. Соборна, 59, м. Вінниця, 21050;

6 - ТОВ "Будівельно-монтажна фірма "Еталон-Буд" - вул. Київська, 16-А, м. Вінниця, 21009.