РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

08.02.2023Справа № 910/3882/21

За позовомТовариства з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз»
до Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача Державний концерн «Укроборонпром»
провизнання недійсним рішення
та за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1
до Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова
провизнання недійсним рішення
Суддя Смирнова Ю.М.

Секретар судового засідання Негеля Ю.М.

Представники учасників справи:

від позивачаКороль Д.В.
від відповідачаСкаржинський М.В.
від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2
третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору ОСОБА_1 .

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова про визнання недійсним рішення наглядової ради від 05.03.2021, оформленого протоколом №88.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилався на відсутність кворуму на засіданні наглядової ради ВАТ «Меридіан» станом на дату прийняття оспорюваного рішення, у зв`язку з чим засідання, що відбулось, є неправомочним, а рішення, прийняті на такому неправомочному засіданні наглядової ради відповідача, є недійсними. Також позивач вказує на обставини, які засвідчують неправомочність складу наглядової ради ВАТ «Меридіан», сформованого з порушенням норм ст.ст.1, 53 Закону України «Про акціонерні товариства», ст.11-2 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», та порушення порядку скликання засідання наглядової ради, що, в свою чергу, порушує права позивача на підготовку, внесення пропозицій до порядку денного та якісну участь у засіданні наглядової ради ВАТ «Меридіан».

В свою чергу, відповідач проти позову заперечував, стверджуючи про те, що спеціальні норми матеріального права, що регулюють питання управління корпоративними правами на підприємствах оборонно-промислового комплексу щодо обрання кандидатур незалежних директорів від імені держави не врегульовано на законодавчому рівні, що відкриває позивачу можливість, в межах правової колізії, фактично управляти підприємством оборонно-промислового комплексу, що має стратегічне значення для держави.

За твердженнями відповідача, звертаючись за захистом своїх прав як акціонер, позивач не доводить яке саме його право як акціонера було порушено прийняттям спірного рішення наглядовою радою та при спробі захистити свої права, шляхом визнання недійсним рішення наглядової ради в судовому порядку, упереджено застосовує лише приписи Закону України «Про акціонерні товариства», при цьому жодним чином не звертає уваги на установчі документи відповідача, що безпосередньо регулюють скликання і роботу наглядової ради ВАТ «Меридіан», визначення правомочності засідання зазначеного органу управління акціонерного товариства.

Третя особа щодо задоволення позовних вимог заперечила, зазначаючи, зокрема про те, що чинна на даний час редакція статуту товариства не передбачає порядок обрання членів наглядової ради шляхом кумулятивного голосування та включення у склад наглядової ради незалежних директорів, а оскільки склад наглядової ради товариства не переобирався з 2010 року, відповідний склад наглядової ради правомочний приймати рішення виключно з питань підготовки, скликання і проведення загальних зборів для обрання членів наглядової ради, тобто непереобраний склад наглядової ради продовжує існувати до його переобрання загальними зборами, проте з певними обмеженнями у прийнятті рішень.

За твердженнями третьої особи, рішення про обрання голови наглядової ради має виключно організаційний характер та прямо не стосується діяльності самого товариства, а отже жодним чином не може суперечити інтересам товариства. При цьому, за твердженнями третьої особи, обмеження у прийнятті рішень непереобраним складом наглядової ради, встановлені ст.ст.52 та 53 Закону України «Про акціонерні товариства», стосуються тих рішень, які безпосередньо пов`язані з діяльністю та управлінням товариством, а не рішень, які члени наглядової ради приймають для організації власної роботи, що також виключає у даному випадку перевищення повноважень членами наглядової ради при прийнятті рішення про обрання голови наглядової ради.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 16.07.2021 у справі №910/3882/21, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021, позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» задоволено; визнано недійсним рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова, що оформлене протоколом №88 засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова від 05.03.2021.

Постановою Верховного Суду від 27.07.2022 рішення Господарського суду міста Києва від 16.07.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 у справі №910/3882/21 скасовано, а справу передано на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

За результатами автоматизованого розподілу справу передано на розгляд судді Смирновій Ю.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.08.2022 справу №910/3882/21 прийнято до провадження, призначено підготовче засідання у справі №910/3882/21 на 21.09.2022.

07.09.2022 від позивача надійшли письмові пояснення по справі та заява про участь у всіх судових засіданнях у справі №910/3882/21 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням системи відеоконференцзв`язку «EasyCon».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2022 надано можливість позивачу брати участь у всіх судових засіданнях у справі № 910/3882/21 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів через систему відеоконференцзв`язку - комплекс технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon».

14.09.2022 від відповідача надійшли письмові пояснення по справі та заява про участь у всіх судових засіданнях у справі №910/3882/21 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням системи відеоконференцзв`язку «EasyCon».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.09.2022 надано можливість відповідачу брати участь у всіх судових засіданнях у справі №910/3882/21 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів через систему відеоконференцзв`язку - комплекс технічних засобів та програмного забезпечення «EasyCon».

19.09.2022 від Державного концерну «Укроборонпром» надійшли письмові пояснення по справі.

21.09.2022 підготовче судове засідання відкладено на 12.10.2022.

19.09.2022 через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва в рамках справи №910/3882/21 надійшла позовна заява третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору - ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова, в якій заявник просить суд визнати засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова, яке відбулось 05.03.2021 таким, що проведено неправомочним складом та визнати недійсними рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова, оформлені протоколом №88 від 05.03.2021.

В обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 зазначає, що йому належить 0,0528% статутного капіталу Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова і він, як акціонер зазначеного товариства стверджує про неправомочність складу наглядової ради ВАТ «Меридіан», сформованого з порушенням норм ст.ст.1, 53 Закону України «Про акціонерні товариства», ст.11-2 Закону України «Про управління об`єктами державної власності», і, як наслідок, про недійсність в силу закону рішень наглядової ради Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова, які оформлені протоколом №88 від 05.03.2021.

Підготовче засідання, призначене на 21.09.2022 було відкладено на 12.10.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.09.2022 прийнято для спільного розгляду з первісним позовом позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_1 до Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова про визнання засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова, яке відбулось 05.03.2021 таким, що проведено неправомочним складом та про визнання недійсними рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова, які оформлені протоколом №88 від 05.03.2021; вимоги за позовом третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, об`єднати в одне провадження з первісним позовом; встановлено строк для подання відзиву на позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - протягом 15 днів з дня вручення даної ухвали; встановлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» та Державному концерну «Укроборонпром» строк для подання пояснень щодо позову третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - протягом 15 днів з дня отримання даної ухвали.

У підготовчому засіданні 12.10.2022 оголошувалася перерва до 20.10.2022.

12.10.2022 від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_1 надійшла заява про зміну підстав позову.

У вказаній заяві третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, додатково зазначає про те, що голосування на засіданні наглядової ради 05.03.2021 проведено всупереч вимог статуту відповідача, оскільки ОСОБА_3 брав участь у голосуванні в тому числі за свою кандидатуру при розгляді порядку денного засідання наглядової ради 05.03.2021, хоча не мав такого права.

У підготовчому засіданні 20.10.2022 судом постановлені протокольні ухвали про прийняття до розгляду заяви про зміну підстав позову та про оголошення перерви у підготовчому засіданні до 17.11.2022.

31.10.2022 від Державного концерна «Укроборонпром» надійшли пояснення щодо позовної заяви ОСОБА_1 (з урахуванням заяви про зміну підстав позову).

17.11.2022 від третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, - ОСОБА_1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовчому засіданні 17.11.2022 оголошувалася перерва до 30.11.2022.

30.11.2022 від відповідача надійшла заява про долучення письмових доказів.

Вказана заява судом задоволена.

У підготовчому засіданні 30.11.2022 оголошувалася перерва до 14.12.2022.

09.12.2022 від Державного концерна «Укроборонпром» надійшли пояснення щодо заяви відповідача про долучення письмових доказів.

У підготовчому засіданні 14.12.2022 судом постановлено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 25.01.2023.

24.01.2023 від відповідача та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, надійшли заяви про відкладення розгляду справи.

Судове засідання, призначене на 25.01.2023, було відкладено на 08.02.2023.

Представник позивача у судове засідання з`явився, позов підтримав.

ОСОБА_1 у судове засідання з`явився, поданий ним позов третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, підтримав.

Відповідач та Державний концерн «Укроборонпром» проти задоволення позовів Товариства з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» та ОСОБА_1 заперечували.

У судовому засіданні судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників учасників справи, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Відкрите акціонерне товариство «Меридіан» ім. С.П. Корольова (надалі - ВАТ «Меридіан») є юридичною особою, створеною за законодавством України (ідентифікаційний код 14312973), дата державної реєстрації - 11.08.1992; частка держави в підприємстві згідно з реєстром Фонду держмайна України - 50,0010%.

Товариство з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» (позивач) є акціонером ВАТ «Меридіан» з часткою у статутному капіталі акціонерного товариства в розмірі 40,0753%.

ОСОБА_1 (третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору) є акціонером ВАТ «Меридіан» з часткою у статутному капіталі акціонерного товариства в розмірі 0,0528%.

Відповідно до п.7.18 статуту ВАТ «Меридіан», затвердженого загальними зборами акціонерів від 23.03.2009 зі змінами від 02.04.2009, організаційною формою роботи наглядової ради є чергові та позачергові засідання. Засідання наглядової ради проводяться за необхідності, але не рідше раз в три місяці. Засідання наглядової ради вважається правомочним, якщо в ньому бере участь не менше 2/3 від загальної її кількості. Порядок скликання та проведення чергових та позачергових засідань наглядової ради регулюється Положенням про наглядову раду.

Згідно з п.8.11 Положення про наглядову раду ВАТ «Меридіан» (в редакції від 18.04.2006) засідання наглядової ради у формі спільної присутності вважається правомочним, якщо у ньому бере участь не менше 2/3 від загальної кількості її членів.

Відповідно до п.п.7.3, 7.16 статуту ВАТ «Меридіан» (в редакції від 02.04.2009) до компетенції загальних зборів належить, зокрема, обрання та відкликання членів наглядової ради. Наглядова рада обирається загальними зборами з числа акціонерів в кількості 7 осіб строком на 3 роки.

Згідно з п.4.1 Положення про наглядову раду ВАТ «Меридіан» (в редакції від 18.04.2006) наглядова рада складається з 7 осіб. До складу наглядової ради входять голова, заступник голови, секретар та члени наглядової ради.

Загальними зборами акціонерів ВАТ «Меридіан» прийнято рішення про обрання наглядової ради у кількості 7 осіб, оформлене протоколом №12 загальних зборів акціонерів ВАТ «Меридіан» від 26.03.2010.

05.03.2021 відбулось засідання наглядової ради ВАТ «Меридіан», на якому було прийнято рішення про обрання голови наглядової ради ВАТ «Меридіан», що оформлене протоколом №88 засідання Наглядової ради ВАТ «Меридіан».

Згідно з вказаним проколом на засіданні наглядової ради були присутні: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 . Повноваження члена наглядової ради відповідача ОСОБА_7 припинено у зв`язку зі смертю.

Відповідно до протоколу №88 від 05.03.2021 було прийнято рішення про обрання ОСОБА_3 головою наглядової ради ВАТ «Меридіан».

В обґрунтування позовних вимог позивач та третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, зазначають, що на засіданні наглядової ради ВАТ «Меридіан» 05.03.2021 був відсутній кворум; ОСОБА_3 не мав права брати участь у голосуванні з питання обрання його на посаду голови наглядової ради; склад наглядової ради ВАТ «Меридіан» є неправомочним, оскільки сформований з порушенням ст. 1, ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства», ст. 11-2 Закону України «Про управління об`єктами державної власності».

Посилаючись на вказані обставини, Товариство з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» та ОСОБА_1 зазначають, що рішення, прийняте 05.03.2021 неправомочним складом наглядової ради, підлягає визнанню недійсним, оскільки суперечить нормам чинного законодавства та порушує права ТОВ «Меридіан Союз» та ОСОБА_1 на участь в управлінні відповідачем.

Відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про національну безпеку України» оборонно-промисловий комплекс України - сукупність органів державного управління, підприємств, установ і організацій промисловості та науки, що розробляють, виробляють, модернізують і утилізують продукцію військового призначення, надають послуги в інтересах оборони для оснащення та матеріального забезпечення сил безпеки і сил оборони, а також здійснюють постачання товарів військового призначення та подвійного використання, надання послуг військового призначення під час виконання заходів військово-технічного співробітництва України з іншими державами.

Згідно з п.3.2 статуту ВАТ «Меридіан» одним із основних видів діяльності товариства є виробництво радіовимірювальної, медичної, аудіо, дозиметричної та радіометричної техніки, приладів для вимірювання енергоносіїв, що споживаються, товарів народного вжитку, виробів механообробки та інструменту, системи зв`язку, обладнання для атомних електростанцій, спецвиробів для Міноборони, МВД, СБУ та НКАУ та інше.

Як зазначалося вище, 50,0001% акцій ВАТ «Меридіан» належить державі в особі ДК «Укроборонпром» (в матеріалах справи наявний акт приймання-передачі №467 від 04.09.2012, за яким Фонд державного майна України передав, а Державний концерн «Укроборонпром» прийняв пакет акцій Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» ім. С.П. Корольова у розмірі 50% статутного капіталу плюс одна акція, у кількості 503718 штук номінальною вартістю однієї акції 0,50 грн на загальну вартість 251859 грн).

Враховуючи це та здійснення відповідної діяльності для забезпечення потреб сил безпеки та оборони, ВАТ «Меридіан» належить до підприємств (об`єктів) оборонно-промислового комплексу України.

Водночас ВАТ «Меридіан» є акціонерним товариством. Порядок створення, діяльності, припинення, виділу акціонерних товариств, їх правовий статус, права та обов`язки акціонерів на момент виникнення спірних правовідносин визначався Законом України «Про акціонерні товариства» від 17.09.2008 № 514-VI, надалі - Закон України «Про акціонерні товариства».

Відповідно до абз. 2 ч. 3 ст. 1 Закону України «Про акціонерні товариства» управління акціонерними товариствами, у статутних капіталах яких є корпоративні права держави або територіальної громади, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених законом.

Держава реалізує свої корпоративні права у статутному капіталі такого товариства відповідно до вимог Закону України «Про управління об`єктами державної власності».

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про управління об`єктами державної власності» законодавство про управління об`єктами державної власності складається з цього Закону, Господарського кодексу України, Податкового кодексу України, Закону України «Про захист економічної конкуренції», інших законів України, якими можуть бути встановлені особливості управління окремими об`єктами державної власності або їх видами, та інших нормативно-правових актів з питань управління об`єктами державної власності.

Частиною 2 ст. 3 цього Закону передбачено, що особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі визначаються Законом «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі».

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі» метою цього Закону є визначення особливостей управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі, шляхів підвищення ефективності функціонування підприємств оборонно-промислового комплексу та забезпечення здійснення контролю за їх діяльністю.

Тобто спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює порядок функціонування підприємств в оборонно-промисловому комплексі (які також є господарськими товариствами, у статутному капіталі яких частка держави перевищує 50 відсотків), є Закон України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі».

Оскільки Закон України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі» не регулює всі аспекти створення, діяльності і припинення господарських товариств, а встановлює лише окремі особливості їх діяльності, то до корпоративних правовідносин, що не врегульовані нормами Закону України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі», підлягають застосуванню положення Закону України «Про акціонерні товариства».

На момент ухвалення оскаржуваного рішення наглядовою радою ВАТ «Меридіан» питання корпоративного управління у цьому товаристві регулювалися трьома законами: Законом України «Про акціонерні товариства», Законом України «Про управління об`єктами державної власності» та Законом України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі».

Частиною 4 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що наглядова рада публічного акціонерного товариства та акціонерного товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток, паїв) належить державі, а також акціонерного товариства, 50 і більше відсотків акцій (часток, паїв) якого знаходяться у статутних капіталах господарських товариств, частка держави в яких становить 100 відсотків, має складатися не менш ніж на одну третину з незалежних директорів, при цьому кількість незалежних директорів не може становити менше двох осіб. Положення абз.1 цієї частини не застосовуються до банків. Вимоги до складу наглядової ради банку визначаються Законом України «Про банки і банківську діяльність».

Відповідно до ч. 3 ст. 1 Закону України «Про акціонерні товариства» управління акціонерними товариствами, у статутних капіталах яких є корпоративні права держави або територіальної громади, здійснюється з урахуванням особливостей, визначених законом.

Одним із таких законів є Закон України «Про управління об`єктами державної власності», стаття 11-2 якого врегульовує особливості створення та функціонування наглядових рад у господарських товариствах, у яких частка більше 50% у статутному капіталі належить державі.

Ця стаття на момент виникнення спірних відносин містила такі норми:

У державних унітарних підприємствах та господарських товариствах, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, наглядова рада утворюється, ліквідується та її діяльність організовується у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, що переглядається не рідше одного разу на п`ять років, з урахуванням положень законів України.

До складу наглядових рад державних унітарних підприємств, господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, включаються незалежні члени наглядової ради, кількість яких повинна становити більшість членів наглядової ради.

Кандидати на посаду члена наглядової ради державного унітарного підприємства відбираються та призначаються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Кандидатури осіб, які пропонуються суб`єктом управління об`єктами державної власності, що здійснює управління корпоративними правами держави в господарському товаристві, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, до обрання членами наглядової ради господарського товариства, відбираються в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, а самі члени наглядової ради обираються згідно із Законом України «Про акціонерні товариства», іншими законами, що регулюють діяльність таких господарських товариств.

Керівником або членом наглядової ради державного унітарного підприємства, господарського товариства, у статутному капіталі якого більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, не може бути особа, яка є засновником, акціонером (учасником), керівником та/або членом наглядової ради підприємства, іншої господарської організації, які здійснюють діяльність на тому самому або суміжних ринках з такими державними унітарними підприємствами та/або господарськими товариствами.

Керівникам державних унітарних підприємств та членам колегіального виконавчого органу (особі, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, заборонено поєднувати виконання посадових обов`язків керівника або члена колегіального виконавчого органу (особи, яка здійснює повноваження одноосібного виконавчого органу) державного підприємства або такого господарського товариства з будь-якою підприємницькою чи іншою оплачуваною діяльністю, крім отримання авторської винагороди, наукової та викладацької діяльності та/або випадків схвалення такої діяльності наглядовою радою, а в разі відсутності наглядової ради - відповідним суб`єктом управління об`єктами державної власності (для державного унітарного підприємства) чи загальними зборами товариства (для господарського товариства).

Керівники та члени органів управління державних унітарних підприємств та господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, несуть відповідальність за свої рішення щодо таких суб`єктів господарювання згідно із законом та умовами укладених з ними контрактів.

Особливості утворення, організації діяльності та ліквідації наглядових рад державних унітарних підприємств оборонно-промислового комплексу та господарських товариств в оборонно-промисловому комплексі, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, визначаються Законом України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі».

Оскільки ч. 4 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» встановлює вимоги щодо кількості незалежних членів наглядової ради для акціонерних товариств з державною часткою у статутному капіталі більше 50%, ч. 2 ст. 11-2 Закону України «Про управління об`єктами державною власністю» - для господарських товариств з державною часткою у статутному капіталі більше 50%, а Закон України «Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі» не регулює це питання, то застосуванню підлягають положення ч. 4 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» як спеціальна норма (аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 25.09.2019 у справі №910/10932/18, від 04.03.2021 у справі №910/14855/19, від 15.06.2022 у справі № 910/6685/21).

Пунктом 5 розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про акціонерні товариства» передбачено, що статути та внутрішні положення акціонерних товариств, створених до набрання чинності цим Законом, підлягають приведенню у відповідність із нормами цього Закону не пізніше ніж протягом двох років з дня набрання чинності цим Законом (тобто в термін до 30.04.2011).

Пунктом 21 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів», яким ч. 4 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» була викладена у приведеній вище редакції (який набрав чинності 06.01.2018), зобов`язано акціонерні товариства (у тому числі господарські товариства, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі) протягом року з дня набрання чинності цим законом забезпечити приведення складу наглядової ради та її комітетів, а також інших органів управління у відповідність із вимогами Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів».

Відтак акціонерні товариства, у статутному капіталі яких більше 50 відсотків акцій (часток) належать державі, до 06.01.2019 зобов`язані були привести склад наглядової ради у відповідність із вимогами саме Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів», яким, зокрема, внесено зміни до ч. 4 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства».

Отже, ВАТ «Меридіан» мало привести свій статут у відповідність до вимог ч. 4 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» в термін до 06.01.2019.

Відповідно до п.п. 7.3, 7.16 статуту ВАТ «Меридіан» до компетенції загальних зборів належить, зокрема, обрання та відкликання членів наглядової ради. Наглядова рада обирається загальними зборами з числа акціонерів у кількості 7 осіб строком на 3 роки.

Згідно з п.4.1 положення про наглядову раду ВАТ «Меридіан» наглядова рада складається з 7 осіб. До складу наглядової ради входять голова, заступник голови, секретар та члени наглядової ради.

Пунктом 5.2 положення про наглядову раду ВАТ «Меридіан» передбачено, що у разі, якщо після закінчення строку, на який обрана наглядова рада, загальними зборами з будь-яких причин не прийняті рішення про обрання або переобрання наглядової ради, повноваження членів наглядової ради продовжуються до дати прийняття загальними зборами рішення про обрання або переобрання наглядової ради.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням загальних зборів акціонерів ВАТ «Меридіан» від 26.03.2010 обрано голову та членів наглядової ради товариства у кількості 7 осіб.

У випадку розбіжностей між положеннями статуту і нормами Закону України «Про акціонері товариства» застосовуються норми Закону «Про акціонерні товариства» (оскільки спірне рішення було ухвалене в період, коли ще не набув чинності Закон України «Про особливості реформування підприємств оборонно-промислового комплексу державної форми власності»).

З огляду на наведене, статут та положення про наглядову раду ВАТ «Меридіан», які регулюють питання складу та порядку формування наглядової ради товариства, не відповідають вимогам ч. 4 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» і, відповідно, склад наглядової ради на момент ухвалення оскаржуваного рішення був сформований не у відповідності до вимог закону (не включав незалежних директорів).

Відповідно до абз. 1, 2 ч. 1 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства» (в редакції, що була чинна станом на момент виникнення спірних правовідносин) члени наглядової ради акціонерного товариства обираються акціонерами під час проведення загальних зборів товариства на строк не більший ніж три роки. Статутом приватного акціонерного товариства може бути передбачено інший строк повноважень наглядової ради, але такий строк не може перевищувати три роки.

Якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не ухвалені рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів (абз. 3 ч. 1 ст. 53 Закону України «Про акціонерні товариства»).

Пунктами 17 та 18 ч. 2 ст. 33 зазначеного Закону передбачено, що до виключної компетенції загальних зборів належить: обрання членів наглядової ради, затвердження умов цивільно-правових договорів, трудових договорів (контрактів), що укладатимуться з ними, встановлення розміру їх винагороди, обрання особи, яка уповноважується на підписання договорів (контрактів) з членами наглядової ради, прийняття рішення про припинення повноважень членів наглядової ради, за винятком випадків, встановлених цим Законом.

При цьому чинне законодавство не передбачає можливість пролонгації повноважень членів наглядової ради.

Склад наглядової ради ВАТ «Меридіан» було затверджено у 2010 році, а тому відповідно до вимог закону на момент прийняття оскаржуваного рішення наглядова рада мала обмежену компетенцію, тобто не мала права ухвалювати рішення, не пов`язані з питаннями щодо організації її переобрання.

Що стосується питання щодо наявності кворуму, суд зазначає, що відповідно до п.7.18 статуту Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» ім. С.П. Корольова засідання наглядової ради вважається правомочним, якщо в ньому бере участь не менше 2/3 від загальної її кількості.

Порядок скликання та проведення чергових та позачергових засідань наглядової ради регулюється положенням про наглядову раду.

Пунктом 8.11. Положення про наглядову раду товариства також встановлено, що засідання наглядової ради у формі спільної присутності вважається правомочним, якщо у ньому бере участь не менше 2/3 від загальної кількості членів.

Водночас, Законом України «Про акціонерні товариства» встановлені інші вимоги до кворуму.

Відповідно до ч.2 ст.55 Закону України «Про акціонерні товариства» засідання наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини її складу. У разі дострокового припинення повноважень одного чи кількох членів наглядової ради і до обрання всього складу наглядової ради засідання наглядової ради є правомочними для вирішення питань відповідно до її компетенції за умови, що кількість членів наглядової ради, повноваження яких є чинними, становить більше половини її складу.

Відтак, оскільки на засіданні наглядової ради були присутні 4 члени із 7, кворум був наявний.

До таких висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 27.07.2022 у даній справі.

Скасовуючи рішення Господарського суду міста Києва від 16.07.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.12.2021 та направляючи дану справу на новий розгляд, Верховний Суд вказав, що суди не з`ясували, яким чином скасування одного із рішень наглядової ради відновить права та законні інтереси акціонера, зацікавленого у приведенні статуту товариства у відповідність до вимог закону, обранні наглядової ради за новою процедурою, включенні до її складу незалежних директорів, створенні комітетів. Також Верховний Суд зазначив, що з огляду на предмет та підстави позову, суд повинен був встановити, які саме негативні наслідки для прав та законних інтересів позивача має рішення наглядової ради про обрання голови наглядової ради товариства.

Процесуально-правовий зміст захисту права полягає у тому, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (ст.4 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч.1 ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Частина 1 ст.16 Цивільного кодексу України передбачає, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи. Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який має відповідати тим фактичним обставинам, які склалися, виходячи із тих відносин, які відповідають відповідним нормам права (п.5.6 постанови Верховного Суду від 02.02.2022 у справі №910/18962/20).

Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Звертаючись з позовом за захистом порушеного права, позивач має обрати спосіб захисту, який відповідає змісту права, що порушене й буде здатний таке право поновити; обраний спосіб захисту має бути передбачений приписами ст.16 Цивільного кодексу України, ст.20 Господарського кодексу України, або ж визначений іншим Законом чи укладеним між сторонами договором. Законодавчі обмеження матеріально правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та ст.13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Завданням суду при здійсненні правосуддя є забезпечення, зокрема, захисту прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави, відтак, встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу у захисті. Вказані норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес (п.119 постанови Верховного Суду від 10.09.2020 у справі №904/3368/18).

Верховний Суд наголошував, що вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки недоведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні (п.120 постанови Верховного Суду від 10.09.2020 у справі №904/3368/18).

Вирішуючи питання про захист порушеного права, суд має враховувати інтереси і самого товариства і його інших учасників, тобто дотримуватися балансу інтересів учасників товариства і самого товариства, про що неодноразово зазначав Верховний Суд.

Тому важливо встановити не абстрактне, а конкретне порушене право чи інтерес акціонера для його співставлення з інтересами інших учасників та товариства, які можуть бути порушені визнанням недійсним ухваленого рішення.

Проте, в ході розгляду справи ані позивач, ані третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, належними та допустимими доказами в розумінні ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України не довели порушення оскаржуваним рішенням наглядової ради їхніх прав або ж охоронюваних законом інтересів, які б підлягали захисту судом.

Зокрема, позивач та третя особа з самостійними вимогами у даній справі жодним чином не вказують, які саме негативні наслідки настали для них (як акціонерів) у зв`язку з прийняттям наглядовою радою товариства оскаржуваного рішення, якими обрано голову наглядової ради ВАТ «Меридіан».

У поданих суду письмових поясненнях позивач зазначає, що прийняття оспорюваного рішення неправомочним складом наглядової ради, а саме за відсутності незалежних директорів у її складі, що забезпечують право на управління акціонерів, порушує корпоративні права позивача, зокрема, на управління, оскільки такий неправомочний склад наглядової ради не вправі вирішувати питання, що стосуються справ товариства.

Разом з тим, як свідчать матеріали справи, листом від 25.02.2021 представник члена наглядової ради ВАТ «Меридіан» ім. С.П.Корольова саме від ТОВ «Меридіан Союз» - Гриб Р.В. - сам ініціював внесення змін до порядку денного засідання наглядової ради, що було заплановане на 26.02.2021, та просив залишити у порядку денному лише одне питання - про обрання голови наглядової ради товариства.

Суд погоджується з доводами відповідача стосовно того, що рішення про обрання голови наглядової ради має виключно організаційний характер та прямо не стосується діяльності самого товариства, а отже, жодним чином не може суперечити інтересам товариства.

Більш того, в матеріалах справи наявні копії протоколів загальних зборів ВАТ «Меридіан» від 19.04.2006 №8, від 24.03.2007 №9, від 14.03.2008 №10, від 23.03.2009 №11, від 26.03.2010 №12, від 30.04.2015 №13, від 31.03.2017 №14, 04.05.2018 №15, з яких слідує, що ТОВ «Меридіан Союз» (як власник більше 40% акцій ВАТ «Меридіан») систематично голосував «проти» та «утримався» з питань затвердження статуту в новій редакції, положення про наглядову раду ВАТ «Меридіан» та обрання членів наглядової ради товариства, що унеможливило прийняття рішення із таких питань.

При цьому, суд констатує, що вказаними документами не підтверджується, що голосування позивача «проти» по вказаних питання порядку денного були зумовлені ігноруванням його зауважень, пропозицій або аргументів по цих питаннях або ж відхиленням запропонованих ним проектів рішень з цих питань. Об`єктивних причин голосування «проти» позивач не навів та не довів і в ході нового розгляду справи.

В свою чергу, скасування оскаржуваного рішення наглядової ради жодним чином не відновить права та законні інтереси акціонерів, зацікавлених у приведенні статуту товариства у відповідність до вимог закону, обранні наглядової ради за новою процедурою, включенні до її складу незалежних директорів, створенні комітетів.

Також суд зазначає, що при розгляді позовних вимог про визнання недійсними рішень органів управління господарських товариств суд має враховувати належність товариства до підприємств оборонно-промислового комплексу і завдань, які покладені на підприємства цього комплексу в особливий період, включаючи період воєнного стану, запроваджений відповідно до Закону «Про оборону України», неприпустимість блокування господарської діяльності таких товариств.

В цьому контексті суд зауважує, що у зв`язку з агресією з боку російської федерації відповідно до Закону «Про оборону України» з 2014 року в Україні триває особливий період, а з 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан, який неодноразово подовжувався та діє на даний час. В умовах особливого періоду та воєнного стану стабільне функціонування ДК «Укроборонпром» та товариств оборонно-промислового комплексу, пакетами акцій яких він керує, набуває особливого значення, оскільки цей концерн є стратегічним виробником озброєння та військової техніки в Україні. Захист приватних прав (корпоративних прав акціонерів), має забезпечуватися із дотриманням розумного балансу і врахуванням інтересів держави і всього українського народу щодо забезпечення обороноздатності України в умовах воєнної агресії з боку російської федерації.

У цій справі позивач та третя особа, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору (акціонери товариства) стверджують про порушення порядку формування наглядової ради, що, на думку цих акціонерів, є підставою для визнання незаконними будь-яких рішень цього органу, незалежно від їх змісту.

Проте, такий підхід може суттєво дестабілізувати та заблокувати роботу товариства у випадку триваючого корпоративного конфлікту між акціонерами, він може призвести до непропорційного втручання суду у питання корпоративного управління та господарської діяльності товариства.

З огляду на викладене, враховуючи, що в ході розгляду справи позивач та третя особа з самостійними вимогами не довели настання негативних наслідків для своїх прав та законних інтересів внаслідок прийняття оскаржуваного рішення наглядової ради, вимоги позивача та третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, про визнання недійсним рішення наглядової ради ВАТ «Меридіан», оформленого протоколом №88 від 05.03.2021, задоволенню не підлягають.

Також не підлягають задоволенню вимоги ОСОБА_1 про визнання засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства «Меридіан» імені С.П.Корольова, яке відбулось 05.03.2021 таким, що проведено неправомочним складом, оскільки такий спосіб захисту не є ефективним та не вирішує питання подальшої легітимізації складу наглядової ради та приведення його до вимог законодавства.

Інші доводи та заперечення сторін судом розглянуті та відхилені як такі, що на результат вирішення спору - відмову у задоволенні позовів Товариства з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» та ОСОБА_1 з наведених вище підстав, впливу не мають.

У відповідності до вимог ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання позову, заяви про забезпечення позову, апеляційної скарги на ухвалу про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову, а також понесені позивачем витрати на професійну правничу допомогу залишаються за позивачем.

Судові витрати третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, залишаються за ОСОБА_1 .

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 74, 129, 238-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Меридіан Союз» відмовити повністю.

2. У задоволенні позову третьою особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, ОСОБА_1 - відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 15.03.2023.

Суддя Ю.М. Смирнова