ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.03.2023м. ДніпроСправа № 904/243/23

Господарський суд Дніпропетровської області

у складі судді Дупляка С.А.,

без повідомлення (виклику) учасників справи,

дослідивши у спрощеному позовному провадженні матеріали справи №904/243/23

за позовом Департаменту екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОДОПРОЕКТ"

про стягнення грошових коштів,

в с т а н о в и в:

1. ЗМІСТ ПОЗОВНИХ ВИМОГ ТА ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ

Департамент екології та природних ресурсів Донецької обласної державної адміністрації (далі - позивач) звернувся до господарського суду з позовною заявою від 23.12.2022 за вих. № 11-16/2328/90-22 до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВОДОПРОЕКТ" (далі - відповідач) про стягнення 9.828,90 грн, з яких 6.405,90 грн пені за порушення строків виконання зобов`язання та 3.423,00 грн штрафу за прострочення понад тридцять днів строків виконання зобов`язання.

Фактичною підставою позовних вимог визначено договір на виконання контрольного геодезичного знімання об`єкту від 09.04.2021 № 16.

Судові витрати позивач просить суд покласти на відповідача.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №904/243/23 визначено суддю ДУПЛЯКА Степана Анатолійовича, що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2023.

Ухвалою від 13.01.2023 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без призначення судового засідання та без виклику учасників справи за наявними у ній матеріалами (в порядку письмового провадження).

Як вбачається з матеріалів справи, ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2023 надсилалася відповідачу на адресу: Україна, 49100, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ГЕРОЇВ, будинок 4, квартира 766, за трек-номером 079.

Зазначена кореспонденція повернулась на адресу господарського суду без вручення адресату, зокрема, 10.02.2023 з відміткою пошти «за закінченням терміну зберігання» (арк. 88-91, том 1).

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку визначають Правила надання послуг поштового зв`язку, затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 № 270, і які регулюють відносини між ними.

Відповідно до пунктів 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, у разі неможливості вручення одержувачам поштові відправлення зберігаються об`єктом поштового зв`язку місця призначення протягом одного місяця з дня їх надходження.

Поштові відправлення повертаються об`єктом поштового зв`язку відправнику у разі, зокрема, з позначкою " за закінченням встановленого терміну зберігання ".

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, господарський суд вважає, що факт неотримання відповідачем поштової кореспонденції, якою позивач, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав відповідь на відзив з доданими до неї документами за належною адресою та які повернулися до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і незвернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Аналогічні висновки викладено в ухвалі Верховного Суду від 11.08.2022 у справі № 916/514/21.

З огляду на викладене, господарський суд вважає датою отримання відповідачем-3 ухвали від 13.01.2023 дату проставлення поштою відмітки «за закінченням терміну зберігання», а саме 10.02.2023.

Правильність адреси місця проживання відповідача підтверджується даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 18.02.2023.

Господарський суд також бере до уваги і те, що ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2023 була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень невідкладно.

Відповідачу(ам) в ухвалі від 13.01.2023 встановлено п`ятнадцятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позовну заяву. У зазначений строк відповідач(і) має(ють) право надіслати суду відзив на позовну заяву, який повинен відповідати вимогам ст. 165 ГПК України, власні заяви чи клопотання, подання яких передбачене положеннями ГПК України, (у разі наявності), а також всі письмові та електронні докази (які можливо доставити до суду), висновки експертів і заяви свідків, що підтверджують заперечення проти позову.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 165 ГПК України одночасно з надісланням (наданням) відзиву до суду копія відзиву та доданих до нього документів, в т.ч. заяв чи клопотань, відповідач(і) зобов`язаний(і) надіслати іншим учасникам справи, докази чого надати суду разом з відзивом (розрахунковий чек, опис вкладення до цінного листа).

Крім цього, відповідачу(ам) роз`яснено, що у разі ненадання відповідачем(ами) відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами (ч. 9 ст. 165 ГПК України).

Отже, строк для подачі відзиву тривав до 27.02.2023, з урахуванням того, що п`ятнадцятиденний строк припав на суботу 25.02.2023, строк подачі відзиву є таким, що настав у перший за ним робочий день, що відповідає положеннями ч. 5 ст. 254 ЦК України.

Станом на 20.03.2023 відзив не надано.

Відповідно до частини 4 статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Подання заяв по суті справи є правом учасників справи (частина 4 статті 161 ГПК України).

З урахуванням того, що відповідач-1 не скористався правом на подачу відзиву, господарський суд вирішив справу за наявними матеріалами.

Таким чином об`єктивних обставин, що не залежали від волевиявлення відповідача, та які могли б вплинути на пропуск встановленого процесуального строку на подачу відзиву, не вбачається.

Суд вважає за необхідне зазначити, що статтями 42, 43 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (частина третя статті 13 ГПК України).

Згідно частини четвертої статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Згідно з ч. 4 ст. 240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийняв рішення у справі.

З урахуванням режиму воєнного стану та можливості повітряної тривоги в місті Дніпрі у Господарському суді Дніпропетровської області встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Відтак, справу розглянуто у розумні строки, ураховуючи вищевказані обставини та факти.

Стислий виклад позиції позивача

Між сторонами укладено договір на виконання контрольного геодезичного знімання об`єкта. Відповідач як підрядник порушив строки виконання робіт, у зв`язку із чим позивач нарахував відповідачу пеню та штраф.

Стислий виклад позиції відповідача

Відповідач відзив не надав.

2. ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Предметом доказування у справі, відповідно до ч. 2 ст. 76 ГПК України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

У даному випадку до предмета доказування входять обставини: укладення договору; виконання робіт; правомірності нарахування пені та штрафу.

Суд встановив, що 09.04.2021 між позивачем (далі позивач, замовник) та відповідачем (далі відповідач, підрядник) був укладений договір №16 на виконання контрольного геодезичного знімання об`єкту (далі - договір), відповідно до п. 1.1 умов якого підрядник зобов`язується у порядку та на умовах визначених договором у відповідності до Технічного завдання (Додаток №1), виконати роботи з контрольного геодезичного знімання об`єкту «Реконструкція каналізаційних очисних споруд м. Часів Яр» (далі - роботи), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити ці роботи.

Згідно з п. 2.1 договору вартість робіт згідно договору визначена на підставі договірної ціни (додаток №2) та кошторису до договірної ціни (додаток №3), які є невід`ємною частиною договору та складає 48.900,00 грн, без ПДВ.

Договір набирає сили з дати його підписання сторонами і діє до 31.12.2021 (п. 8.1 договору).

Виконання робіт підтверджуються актом №1 від 17.09.2021 приймання-передачі виконаних робіт за договором №16 від 09.04.2021 на загальну суму 48.900,00 грн (арк. 73, том 1).

З метою досудового врегулювання вимог позивач звернувся до відповідача з претензією від 08.10.2021 за вих. №11-16/4865/90-21 (арк. 75-78, том 1), у якій позивач просив відповідача перерахувати на свій розрахунковий рахунок пеню та штраф у загальному розмірі 9.828,90 грн.

Наведені вище обставини і зумовили звернення позивача до суду з даним позовом.

3. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Предметом позову позивач визначив 6.405,90 грн пені за порушення строків виконання зобов`язання та 3.423,00 грн штрафу за прострочення понад тридцять днів строків виконання зобов`язання.

Частиною 1 статті 837 ЦК України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч.2 ст.837 ЦК України).

Частиною 1 статті 838 ЦК України встановлено, що підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник.

Матеріалами справи підтверджується виконання позивачем обумовлених договором робіт на суму 48.900,00 грн за актом №1 від 17.09.2021 приймання-передачі виконаних робіт.

Відповідно до ч.1 ст.530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною 1 ст. 843 ЦК України передбачено, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду (ч. 1 ст. 846 ЦК України).

Згідно зі ст. 854 ЦК України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

У п. 3.1 договору сторони узгодили, що підрядник виконує роботи протягом 30 календарних днів з дня підписання та згідно умов договору.

Договір підписано 09.04.2021, отже строк виконання робіт є таким, що настав 11.05.2021, з урахуванням того, що тридцятиденний строк виконання робіт припав на неділю 09.05.2021, який у 2021 році був офіційних вихідним днем і вихідним був наступний за ним день 10.05.2021 строк виконання робіт є таким, що настав у перший за ними робочий день, що відповідає положеннями ч. 5 ст. 254 ЦК України.

Згідно з ч. 1 ст. 546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

За визначенням ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Частиною 6 ст. 232 ГК України встановлено, що нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Відповідно до п. 5.4 договору за порушення господарського зобов`язання щодо строків та якості виконання робіт, підрядник несе відповідальність відповідно до частини другої статті 231 ГПК України.

Оскільки відбулося прострочення виконання робіт за договором позивач нарахував до стягнення з відповідача пеню за період з 10.05.2021 до 17.09.2021 на суму 6.405,90 грн і штраф у розмірі 7% від ціни договору, що становить 3.423,00 грн.

Відповідач контррозрахунок штрафних санкцій не надав, вимог не заперечив.

Надаючи оцінку розрахунку, який здійснений позивачем суд звертає увагу, що позивач нарахував пеню та штраф на підставі частини другої ст. 231 ГК України, якою визначено, що у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах:

за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг);

за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Аналіз наведеної норми матеріального права дає підстави для висновку, що застосування до боржника, який порушив господарське зобов`язання, санкції у вигляді штрафу, передбаченого абзацом третім частини другої статті 231 ГК України, можливе за сукупності таких умов:

якщо інший розмір певного виду штрафних санкцій не передбачено договором або законом;

якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки;

якщо допущено прострочення виконання негрошового зобов`язання, пов`язаного з обігом (поставкою) товарів, виконанням робіт, наданням послуг, з вартості яких і вираховується у відсотковому відношенні розмір штрафу.

Суд також встановив, що інший розмір певного виду штрафних санкцій (пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості робіт та штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості) не передбачений ані договором, ані законом. Також суд встановив, що позивач є органом державної влади, а тому визнається суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки. Порушення договору полягає саме у допущені прострочення виконання негрошового зобов`язання, пов`язаного з виконанням робіт, з вартості яких і вираховується у відсотковому відношенні розмір штрафу.

Таким чином, суд визнає за можливе застосувати до відносин сторін положення частини другої ст. 231 ГК України.

Здійснивши власний перерахунок пені, суд визнав його таким, що містить неправильний період, оскільки як встановлено вище правомірним є період прострочення з 12.05.2021 до 16.09.2021 і розмір пені за ним складає 6.210,30 грн. В решті (про стягнення 195,60 грн пені) слід відмовити.

Господарський суд перевірив розрахунок штрафу та визнав його арифметично та методологічно правильним, а вимогу обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Судові витрати

Згідно зі ст. 129 ГПК України витрати зі сплаті судового збору за подання позовної заяви покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог, а саме у розмірі 2.431,63 грн, з урахуванням того, що 98,01 % позовних вимог позивача судом задоволено.

Керуючись ст.ст. 73 - 79, 86, 129, 233, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ВОДОПРОЕКТ» (Україна, 49100, Дніпропетровська обл., місто Дніпро, ПРОСПЕКТ ГЕРОЇВ, будинок 4, квартира 766; ) на користь ДЕПАРТАМЕНТУ ЕКОЛОГІЇ ТА ПРИРОДНИХ РЕСУРСІВ ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ ДЕРЖАВНОЇ АДМІНІСТРАЦІЇ (Україна, 84313, Донецька обл., місто Краматорськ, ВУЛИЦЯ БОГДАНА ХМЕЛЬНИЦЬКОГО, будинок 6; ) 6.210,30 грн (шість тисяч двісті десять грн 30 к.) пені, 3.423,00 грн (три тисячі чотириста двадцять три грн 00 к.) штрафу, 2.431,63 грн (дві тисячі чотириста тридцять одну грн 63 к.) судового збору.

У задоволенні позовних вимог про стягнення 195,60 грн пені відмовити.

Видати наказ(и) після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя С.А. Дупляк