УХВАЛА

м. Київ

16.03.2023Справа № 910/3662/23
Суддя Усатенко І.В., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про стягнення частки 50% у статутному капіталі товариства

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення (витребування з володіння) частки у розмірі 50% статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Осокорки-7", що у грошовому еквіваленті складає 73023500,00 грн.

Приписами частини 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір сплачується у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2023 року становить 2684,00 грн.

Відповідно до ст. 163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Сам позивач у позовній заяві вказує, що ціна даного позову становить 73023500,00 грн.

Крім того, позиція, що вказаний спір є майновим викладена в тому числі у поставі Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17 та у постановах Верховного Суду від 04.03.2019 у справі № 923/441/18, від 24.01.2018 у справі № 916/1220/17 та ухвалі від 11.01.2021 № 904/3614/20

Отже за подання позовної заяви з майновими вимогами на суму 73023500,00 грн, позивач мав сплатити судовий збір у розмірі 939400,00 грн.

До матеріалів справи долучено квитанцію про сплату № 37822 від 06.03.2023, якою підтверджено оплату судового збору у сумі 2684,00 грн.

Отже, позивачем не доплачено судовий збір у розмірі 936716,00 грн.

З огляду на вищезазначене, позивач зобов`язаний подати суду докази сплати судового збору за подання позовної заяви до Господарського суду міста Києва у розмірі 936716,00 грн.

Крім того, згідно з приписами п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Положеннями ч. 1 ст. 172 ГПК України унормовано, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Такі приписи згаданих норм мають на меті забезпечення, як конституційних засад змагальності сторін та рівності усіх учасників процесу перед законом і судом (п. п. 2, 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України), так і аналогічних приписів ст. ст. 4-2, 4-3 Господарського процесуального кодексу України.

Позивачем до позовних матеріалів долучено митну декларацію про направлення відповідачу документів. У митній декларації вказано про направлення документів за адресою: 1000, м. Рига, вулиця Силикату, 3/1. Проте, як зазначає позивач у позовній заяві адресою місцезнаходження відповідача є: 1000, м. Рига, вулиця Силикату, 3/1, кв. 12.

Отже подані суду докази не можуть підтвердити направлення відповідачу копії позовної заяви, з доданими до неї документами.

Також суд наголошує, що докази подаються до суду українською мовою, або з нотаріально засвідченим перекладом на українську мову.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем не виконано вимоги ч. 1 ст. 164 ГПК України, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 ГПК України є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 162, 164 ч. 1 ст. 174, ст. 234 ГПК України,

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків, який становить сім днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви:

- шляхом подання до суду доказів сплати судового збору у сумі 936716,00 грн за подання позовної заяви до Господарського суду міста Києва;

- шляхом подання до суду доказів направлення копії позовної заяви з додатками за адресою місцезнаходження відповідача, викладені українською мовою або з долученим нотаріально засвідченим перекладом українською мовою.

Документи (пояснення, інформація, тощо), подані в зв"язку з усуненням недоліків позовної заяви, направити відповідачу, докази чого надати суду.

4. Попередити позивача, що відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає чинності з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Усатенко