ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

про заміну стягувача у виконавчому провадженні

10 березня 2023 року Справа № 915/1398/16

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Олейняш Е. М. при секретарі судового засідання Степановій І. С., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали заяви (вх. № 2426/23 від 01.03.2023) Миколаївської обласної прокуратури про заміну сторони виконавчого провадження по справі

за позовом Заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1, вул. Нікольська, 73, м. Миколаїв, 54001

електронна пошта:

в інтересах держави Березанської районної державної адміністрації Миколаївської області, вул. Центральна (Леніна), 33, смт. Березанка, Миколаївська область, 57400 ()

електронна пошта:

до відповідача Коблівської сільської ради Березанського району Миколаївської області, вул. Одеська, 4, с. Коблеве, Березанський район, Миколаївська область, 57456 ()

електронна пошта:

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІЧЕТО", вул. Миру, 12, смт. Березанка, Миколаївська область, 57400 ()

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Ягуар-Південь", вул. Миру, 12, смт. Березанка, Миколаївська область, 57400 ()

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Державне підприємство "Очаківське лісомисливське господарство", вул. Лісна, 6, с. Василівка, Очаківський район, Миколаївська область, 57555 (); поштова адреса: вул. Леніна, 10, м. Очаків, Миколаївська область, 57500

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ТзОВ "Дічето" - Приватне підприємство "ААС", вул. Алея Фестивальна, 4А, с. Коблеве, Березанський район, Миколаївська область 67453 ()

про визнання недійсним і скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та відновлення її стану

за участю представників сторін:

прокурор: Волкожа С.В.,

від позивача: не з`явився;

від відповідачів: представники не з`явились;

від третіх осіб: не з`явились.

ВСТАНОВИВ:

01.03.2023 на адресу Господарського суду Миколаївської області від Миколаївської обласної прокуратури надійшла заява про заміну сторони виконавчого провадження (вх. № 2426/23 від 01.03.2023), у якій заявник просить суд замінити стягувача у виконавчому провадженні з виконання рішення Господарського суду Миколаївської області від 07.03.2017 у справі № 915/1398/16 з Березанської районної державної адміністрації на Миколаївську районну державну адміністрацію (54036, Миколаївська область, м. Миколаїв, вул. Одеське шосе, 18 А, ).

Заяву мотивовано тим, що відповідно до витягу з ЄДРЮОФОПГФ функції Березанської районної державної адміністрації, як суб`єкта владних повноважень не здійснюється та перейшли до Миколаївської районної державної адміністрації, яка є правонаступником Березанської районної державної адміністрації.

1. Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 02.03.2023 призначено розгляд заяви про заміну сторони її правонаступником в судовому засіданні на 10.03.2023.

Відповідно до ч. 3 ст. 334 ГПК України суд розглядає заяву про заміну сторони її правонаступником у десятиденний строк з дня її надходження до суду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи та заінтересованих осіб.

Неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження.

Враховуючи, що неявка учасників справи та інших осіб відповідно до ч. 3 ст. 334 ГПК України не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження, суд вважає за можливе здійснити розгляд заяви за відсутності відповідачів та третіх осіб за наявними в ній матеріалами.

В судовому засіданні 10.03.2023 судом відповідно до ч. 6 ст. 233 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частини ухвали.

2. Правові позиції учасників справи.

Прокурор у судовому засіданні 10.03.2023 подану заяву підтримала та просила суд задовольнити заяву з підстав, зазначених у заяві (вх. № 2426/23 від 01.03.2023).

Інші учасники не скористались правом на подання пояснень.

3. Обставини справи.

Розглянувши заяву про заміну сторони (стягувача) виконавчого провадження її правонаступником, судом встановлено наступне.

3.1. Обставини справи щодо виконання судового рішення у даній справі.

Рішенням Господарського суду Миколаївської області від 07.03.2017 по даній справі № 915/1398/16 позов задоволено.

Визнано недійсним та скасовано, видане виконавчим комітетом Коблівської сільської ради Березанського району Миколаївської області 10.12.2011 року, Свідоцтво САЕ № 205354 про право власності Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІЧЕТО" на рятувальну вежу з пунктом прокату пляжного інвентарю, що складається з основного літ. А загальною площею 170, 1 кв. м, службових будівель літ. В, Г, Д, Ж та споруд за адресою: проспект Курортний, З 7-А, с. Коблеве, Березайський район, Миколаївська область.

Визнано недійсним та скасовано, видане Реєстраційною службою Березанського районного управління юстиції Миколаївської області, Товариству з обмеженою відповідальністю "Ягуар-Південь" () 25.09.2013 року Свідоцтво № 9919317 про право власності на нерухоме майно - рятувальну вежу з пунктом прокату пляжного інвентарю загальною площею 170,1 кв. м за адресою: проспект Курортний, 37-А, с. Коблеве, Березайський район, Миколаївська область.

Відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю "Ягуар-Південь" відновити стан земельної ділянки, який існував до порушення прав, шляхом знесення об`єктів по проспекту Курортному, 37-А у с. Коблеве: одноповерхової кам`яної будівлі рятувальної вежі (літ. А) загальною площею 4,5 кв. м, літньої площадки (літ. А1) з дерев`яним піднавісом загальною площею 165,6 кв. м, дерев`яного піднавісу загальною площею 75 кв. м, дерев`яної споруди для перевдягання (№3) загальною площею 3,0 кв. м, дерев`яної альтанки (літ. Ж) загальною площею 72,0 кв. м.

Стягнуто з відповідача Коблівської сільської ради Березанського району Миколаївської області на користь Прокуратури Миколаївської області 1 378, 00 грн. - витрат по сплаті судового збору.

Стягнуто з відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІЧЕТО" на користь Прокуратури Миколаївської області 1 378, 00 грн. - витрат по сплаті судового збору.

Стягнуто з відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Ягуар-Південь" на користь Прокуратури Миколаївської області 1 378, 00 грн. - витрат по сплаті судового збору.

Рішення в апеляційному порядку не оскаржувалось та набрало законної сили 23.03.2017.

На виконання вищевказаного судового рішення судом 24.03.2017 видано відповідні накази.

Накази було пред`явлено для примусового виконання.

Судове рішення в частині стягнення судового збору з відповідачів Коблівської сільської ради Березанського району Миколаївської області, Товариства з обмеженою відповідальністю "ДІЧЕТО", Товариства з обмеженою відповідальністю "Ягуар-Південь" на користь Прокуратури Миколаївської області виконано, що підтверджується постановами про закінчення виконавчого провадження, а саме:

- 14.06.2017 року постановою старшого державного виконавця Березанського районного відділу ДВС ГТУЮ у Миколаївській області Шляхтою М.В., закінчено виконавче провадження ВП № 53865141 з примусового виконання наказу № 915/1398/16 від 24.03.2017 року про стягнення з Коблівської сільської ради на користь Прокуратури Миколаївської області судового збору у сумі 1 378, 00 грн.;

- 27.02.2018 року постановою старшого державного виконавця Березанського районного відділу ДВС ГТУЮ у Миколаївській області Шляхтою М.В., закінчено виконавче провадження ВП № 53865086 з примусового виконання наказу № 915/1398/16 від 24.03.2017 року про стягнення з ТзОВ «ДІЧЕТО» на користь Прокуратури Миколаївської області судового збору у сумі 1 378, 00 грн.;

- 22.02.2021 року постановою начальника відділу Березанського районного відділу ДВС Південного міжрегіонального управління МЮУ (м. Одеса) Агірновою В.О., закінчено виконавче провадження ВП № 53865217 з примусового виконання наказу № 915/1398/16 від 24.03.2017 року про стягнення з ТзОВ «Ягуар-Південь» на користь Прокуратури Миколаївської області судового збору у сумі 1 378, 00 грн.

Судом також встановлено наступні обставини.

15.06.2017 року постановою старшого державного виконавця Березанського районного відділу ДВС ГТУЮ у Миколаївській області Шляхтою М.В. за результатами розгляду заяви стягувача відкрито виконавче провадження ВП № 54143495 з примусового виконання наказу № 915/1398/16 від 24.03.2017 року про: "Відповідачу Товариству з обмеженою відповідальністю "Ягуар-Південь" відновити стан земельної ділянки, який існував до порушення прав, шляхом знесення об`єктів по проспекту Курортному, 37-А у с. Коблеве: одноповерхової кам`яної будівлі рятувальної вежі (літ. А) загальною площею 4,5 кв. м, літньої площадки (літ. А1) з дерев`яним піднавісом загальною площею 165,6 кв. м, дерев`яного піднавісу загальною площею 75 кв. м, дерев`яної споруди для перевдягання (№3) загальною площею 3,0 кв. м, дерев`яної альтанки (літ. Ж) загальною площею 72,0 кв. м. (том 2, арк. 31).

26.03.2020 року постановою головного державного виконавця Березанського районного відділу ДВС Південного міжрегіонального управління МЮУ (м. Одеса) Кушніром Р.В. передано виконавче провадження до відділу примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області ПМУ Міністерства юстиції (м. Одеса) згідно постанови начальника Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області ПМУ Міністерства юстиції (м. Одеса) від 25.03.2020 № 11.04-01/64.

Станом на дату розгляду заяви виданий виконавчий документ від 24.03.2017 перебуває на примусовому виконанні у відділі примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Миколаївській області Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса), виконавче провадження № 54143495. Суду не подано доказів виконання судового рішення.

Стягувачем у вказаному виконавчому провадженні є Березанська районна державна адміністрація.

3.2. Обставини справи щодо реорганізації районних державних адміністрацій.

Підпунктом 14 пункту 1 постанови Верховної ради України від 17.07.2020 «Про утворення та ліквідацію районів» у Миколаївській області утворено:

Баштанський район (з адміністративним центром у місті Баштанка) у складі територій Баштанської міської, Березнегуватської селищної, Вільнозапорізької сільської, Володимирівської сільської, Горохівської сільської, Інгульської сільської, Казанківської селищної, Новобузької міської, Привільненської сільської, Снігурівської міської, Софіївської сільської, Широківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;

Вознесенський район (з адміністративним центром у місті Вознесенськ) у складі територій Братської селищної, Бузької сільської, Веселинівської селищної, Вознесенської міської, Доманівської селищної, Дорошівської сільської, Єланецької селищної, Мостівської сільської, Новомар`ївської сільської, Олександрівської селищної, Прибужанівської сільської, Прибузької сільської, Южноукраїнської міської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;

Миколаївський район (з адміністративним центром у місті Миколаїв) у складі територій Березанської селищної, Веснянської сільської, Воскресенської селищної, Галицинівської сільської, Коблівської сільської, Костянтинівської сільської, Куцурубської сільської, Миколаївської міської, Мішково-Погорілівської сільської, Нечаянської сільської, Новоодеської міської, Ольшанської селищної, Очаківської міської, Первомайської селищної, Радсадівської сільської, Степівської сільської, Сухоєланецької сільської, Чорноморської сільської, Шевченківської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;

Первомайський район (з адміністративним центром у місті Первомайськ) у складі територій Арбузинської селищної, Благодатненської сільської, Врадіївської селищної, Кам`яномостівської сільської, Кривоозерської селищної, Мигіївської сільської, Первомайської міської, Синюхинобрідської сільської територіальних громад, затверджених Кабінетом Міністрів України;

Підпунктом 14 пункту 3 постанови Верховної ради України від 17.07.2020 «Про утворення та ліквідацію районів» у Миколаївській області ліквідовано Арбузинський, Баштанський, Березанський, Березнегуватський, Братський, Веселинівський, Вітовський, Вознесенський, Врадіївський, Доманівський, Єланецький, Казанківський, Кривоозерський, Миколаївський, Новобузький, Новоодеський, Очаківський, Первомайський, Снігурівський райони.

Постановою Кабінету Міністрів України № 1321 від 16.12.2020 затверджено Порядок здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються.

Відповідно до пункту 4 вказаного Порядку передбачено, що якщо територія району, ліквідованого Верховною Радою України (далі - ліквідований район), включається до території новоутвореного району, в адміністративному центрі якого вже існує райдержадміністрація, райдержадміністрація, що діяла на території ліквідованого району, реорганізується шляхом її приєднання до райдержадміністрації, розташованої в адміністративному центрі новоутвореного району.

Відповідно до пункту 7 вказаного Порядку передбачено, що перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється:

у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації, що припиняється (далі - комісія з реорганізації);

у разі утворення на території новоутвореного району райдержадміністрації, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та утворення комісії з реорганізації.

Відповідно до пункту 8 вказаного Порядку перехід майна, майнових прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється:

у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з дня затвердження передавального акта комісії з реорганізації;

у разі утворення райдержадміністрації на території новоутвореного району, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та затвердження передавального акта комісії з реорганізації.

Відповідно до пункту 9 вказаного Порядку передавальний акт складається комісією з реорганізації та затверджується головою облдержадміністрації.

Розпорядженням Миколаївської обласної державної адміністрації від 04.01.2021 № 1-р «Про заходи з реорганізації районних державних адміністрацій Миколаївської області» утворено комісії з реорганізації районних державних адміністрацій Миколаївської області, зокрема, комісію з реорганізації Миколаївської, Березанської, Вітовської, Новоодеської, Очаківської районних державних адміністрацій Миколаївської області у складі згідно з додатком 3.

Відповідно до вищевказаного розпорядження, зокрема, Березанську районну державну адміністрацію реорганізовано шляхом приєднання до Миколаївської районної державної адміністрації.

Розпорядженням Миколаївської обласної державної адміністрації від 26.03.2021 № 167-р "Про затвердження передавальних актів", зокрема, затверджено передавальний акт активів та зобов`язань Березанської районної державної адміністрації до Миколаївської районної державної адміністрації.

Судом встановлено, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Березанська районна державна адміністрація () припинена на підставі рішення щодо реорганізації, про що здійснено запис № 024000311 від 04.06.2021.

Державна реєстрація Миколаївської районної державної адміністрації () як юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань проведена 09.04.2005.

Отже, з 26.03.2021 Миколаївська районна державна адміністрація () є правонаступником Березанської районної державної адміністрації ().

4. Правове регулювання заміни сторони у виконавчому провадженні. Висновки.

4.1. Обов`язковість судового рішення.

Відповідно до ст. 129-1 Конституції України судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Відповідно до ст. 326 ГПК України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження визначається як завершальна стадія судового провадження. Таке розуміння виконавчого провадження відповідає практиці Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ). Так у пункті 15 рішення ЄСПЛ у справі «Моргуненко проти України» від 6 вересня 2007 року (заява № 43382/02) вказується таке: Суд зазначає, що провадження в суді та виконавче провадження є відповідно першою і другою стадією загального провадження (див. Скордіно проти Італії (Scordino v. Itali) (no. 1) [GC], no. 36813/97, п. 197). Таким чином, виконавче провадження не має бути відокремлене від судового і ці обидва провадження мають розглядатися як цілісний процес (див. Естіма Джордж проти Португалії (Estima Jorge v. Portugal), рішення від 21 квітня 1998 року, Report of Judgments and Decisions 1998-II, п. 35, та, з нових джерел, Сіка проти Словаччини (Sika v. Slovakia), N 2132/02, пп. 24-27, 13 червня 2006 року)..

Виконання судового рішення є прямим обов`язком боржника та не повинно створювати для стягувача зайвих перешкод і витрат (постанова ОП КГС ВС від 21.05.2021 у справі № 905/64/15).

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (пункт 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 № 18-рп/2012). Невиконання судового рішення загрожує сутності права на справедливий розгляд судом (пункт 3 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 25.04.2012 № 11-рп/2012).

Таким чином, оскільки виконання рішення суду є невід`ємною стадією процесу правосуддя, то і заміна сторони на цій стадії може відбуватися не інакше, як на підставах та у порядку, визначеному ГПК України та Законом України «Про виконавче провадження», який регулює умови і порядок виконання рішень судів, що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку.

4.2. Процесуальне правонаступництво.

Відповідно до ст. 52 ГПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 5 ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження виконавець за заявою сторони, а також заінтересована особа мають право звернутися до суду із заявою про заміну сторони її правонаступником. Для правонаступника усі дії, вчинені до його вступу у виконавче провадження, є обов`язковими тією мірою, якою вони були б обов`язковими для сторони, яку правонаступник замінив.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 334 ГПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець.

Відповідно до ч. 5 ст. 334 ГПК України положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Аналіз наведених норм законодавства свідчить, що замінити сторону виконавчого провадження може лише суд за заявою сторони (заінтересованої особи), державного або приватного виконавця. Така заява розглядається тільки у судовому засіданні з повідомленням учасників справи та заінтересованих осіб. Положення статей могли бути застосовані у випадку необхідності заміни стягувача у наказі до відкриття виконавчого провадження (постанова Верховного Суду від 23.07.2019 № 905/1976/16).

Під процесуальним правонаступництвом у виконавчому провадженні слід розуміти заміну однієї зі сторін (стягувача або боржника) з переходом прав та обов`язків від правопопередників до іншої особи (правонаступника), що раніше не брали участі у виконавчому провадженні.

За змістом ст. 512 ЦК України, ст. 442 ЦПК України та ст. 15 Закону України «Про виконавче провадження» у разі вибуття кредитора в зобов`язанні він замінюється правонаступником.

Результат аналізу цих норм, зокрема п. 1, 2 ч. 1 ст. 512 ЦК України дає підстави для висновку, що в разі передання кредитором своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги) чи правонаступництва (припинення юридичної особи шляхом злиття, приєднання поділу, перетворення або ліквідації, спадкування) на стадії виконання судового рішення відбувається вибуття кредитора.

Така заміна кредитора відбувається поза межами виконавчого провадження у разі смерті кредитора, припинення юридичної особи чи відступлення права вимоги (постанова КЦС ВС від 29.12.2020 № 0910/2-103/2011; постанова КЦС ВС від 01.04.2020 року у справі № 344/14408/15-ц).

Виконавче провадження є однією зі стадій судового провадження, яка завершує його. Ця стадія розпочинається з набрання судовим рішенням законної сили або за інших умов, встановлених законом. Сторони судового провадження на стадії виконавчого провадження набувають відповідної процесуальної якості, користуються правами та несуть певні обов`язки, зумовлені статусом сторони. За законом на стадії виконавчого провадження можлива заміна сторони виконавчого провадження. Така заміна є прийнятною, зокрема, у правовідносинах, що допускають правонаступництво. При цьому законодавством встановлено головну умову, за якої тягар боржника може бути перекладено на іншу особу - це вибуття сторони виконавчого провадження (п. 3.1 постанови КАС ВС від 30.12.2020 у справі № 805/4361/17-а).

Заміна сторони виконавчого провадження правонаступником, тобто здійснення процесуального правонаступництва після набрання судовим рішенням законної сили, полягає в поширенні на правонаступників законної сили судового рішення. При цьому на правонаступників законна сила судового рішення поширюється усіма своїми правовими наслідками - незмінністю, неспростовністю, виключністю, преюдиційністю, виконуваністю (п. 6.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.02.2021 року у справі № 911/3411/14).

Правонаступництво як інститут цивільного процесуального права нерозривно пов`язане з правонаступництвом як інститутом цивільного права, адже зміни у матеріально-правових відносинах зумовлюють необхідність привести процесуальний стан осіб як учасників таких матеріально-правових відносин у відповідність з їх дійсною юридичною зацікавленістю у перебігу та результаті судового провадження, в тому числі у виконанні рішення суду.

Правонаступництво як інститут цивільного процесуального права має універсальний характер. У разі вибуття правопопередника з виконавчого провадження до правонаступника переходить весь комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних для сторони виконавчого провадження, і, відповідно, комплекс процесуальних прав та обов`язків, притаманних стороні судового провадження, враховуючи стадію, на якій відбулося правонаступництво (п. 6.13, п. 6.14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16.02.2021 року у справі № 911/3411/14).

Нормативні приписи ст. 52 ГПК України слід вважати загальними по відношенню до приписів, закріплених ст. 334 цього Кодексу.

Вирішувати питання про заміну сторони виконавчого провадження слід з урахуванням норм Закону України «Про виконавче провадження» № 1404-VIII (п. 66, 67 постанови ВП ВС від 03.11.2020 № 916/616/17).

Оскільки виконавче провадження є самостійною стадією судового процесу, сторони виконавчого провадження належать до учасників справи, а отже, якщо процесуальне правонаступництво має місце на стадії виконавчого провадження, заміна сторони виконавчого провадження означає й заміну учасника справи. Відтак заміна у разі вибуття сторони виконавчого провадження правонаступником (ст. 334 ГПК України) має відбуватись з одночасною заміною правонаступником відповідного учасника справи (ст. 52 ГПК України). Відповідний висновок викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 03.11.2020 року у справі № 916/16/17 (пункт 73), а також у постанові від 16.02.2021 року у справі № 911/3411/14 (пункт 6.17).

У постанові від 03.11.2020 року у справі № 916/16/17 Велика Палата Верховного Суду, розглядаючи питання заміни сторони виконавчого провадження, також зазначила про те, що на стадії виконавчого провадження як на завершальній стадії судового провадження можлива заміна сторони виконавчого провадження правонаступником за наявності відкритого виконавчого провадження. Після відкриття виконавчого провадження та до його закінчення заміна сторони виконавчого провадження (з одночасною заміною відповідного учасника справи) правонаступником здійснюється у порядку, передбаченому статтею 334 цього Кодексу, з урахуванням підстав, визначених статтею 52 ГПК України. У цьому випадку приписи статті 334 ГПК України, що містить процесуальні особливості здійснення правонаступництва на стадії виконання судового рішення, застосовуються разом з положеннями статті 52 цього Кодексу. Натомість як до відкриття виконавчого провадження, так і після його закінчення заміна учасника справи правонаступником здійснюється виключно на підставі статті 52 Господарського процесуального кодексу України. У такому випадку з огляду на відсутність відкритого виконавчого провадження заміна відповідної сторони виконавчого провадження правонаступником є неможливою. Єдиним винятком є заміна боржника або стягувача у виконавчому документі до відкриття виконавчого провадження, що окремо обумовлено у частині п`ятій статті 334 ГПК України (п. 74, 75 постанови ВП ВС від 03.11.2020 року у справі № 916/16/17; п. 6.18 постанови ВП ВС від 16.02.2021 року у справі № 911/3411/14).

4.3. Публічне правонаступництво.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 7 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» утворення та реорганізація районних державних адміністрацій здійснюються Кабінетом Міністрів України після прийняття Верховною Радою України рішення про утворення та ліквідацію районів з урахуванням особливостей, встановлених цим Законом.

Під час реорганізації юридичних осіб - районних державних адміністрацій, їхніх структурних підрозділів не застосовуються положення законодавства щодо: 1) необхідності одержання згоди кредиторів стосовно заміни боржника у зобов`язанні (переведення боргу); 2) права кредиторів вимагати у зв`язку з проведенням реорганізації забезпечення виконання зобов`язань, їх дострокового припинення або виконання та відшкодування збитків; 3) неможливості завершення реорганізації до задоволення вимог, заявлених кредиторами.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1635-р від 16.12.2020 «Про реорганізацію та утворення районних державних адміністрацій» відповідно до пункту 6 частини першої статті 20 Закону України «Про Кабінет Міністрів України» і статті 71 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» здійснено реорганізацію районних державних адміністрацій районів, ліквідованих згідно з постановою Верховної Ради України від 17 липня 2020 р. № 807-IX «Про утворення та ліквідацію районів, шляхом приєднання до районних державних адміністрацій, розташованих в адміністративних центрах районів, утворених зазначеною постановою, згідно з додатком 1, зокрема, Березанську районну державну адміністрацію реорганізовано шляхом приєднання до Миколаївської районної державної адміністрації.

Порядок здійснення заходів щодо утворення та реорганізації районних державних адміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків районних державних адміністрацій, що припиняються, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2020 р. № 1321 (далі Порядок) визначає механізм здійснення заходів, пов`язаних з утворенням або реорганізацією райдержадміністрацій, а також правонаступництва щодо майна, прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, у зв`язку із зміною адміністративно-територіального устрою України (п. 1 Порядку).

Відповідно до п. 7 Порядку перехід повноважень, прав та обов`язків (публічно-владне правонаступництво) райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється:

у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з моменту утворення комісії з реорганізації райдержадміністрації, що припиняється (далі - комісія з реорганізації);

у разі утворення на території новоутвореного району райдержадміністрації, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та утворення комісії з реорганізації.

Відповідно до п. 8 Порядку перехід майна, майнових прав та обов`язків райдержадміністрацій, що припиняються, до райдержадміністрацій новоутворених районів здійснюється:

у разі існування райдержадміністрації в адміністративному центрі новоутвореного району та приєднання до неї райдержадміністрацій, що припиняються, ліквідованих районів - з дня затвердження передавального акта комісії з реорганізації;

у разі утворення райдержадміністрації на території новоутвореного району, в адміністративному центрі якого була відсутня така райдержадміністрація, - з моменту державної реєстрації райдержадміністрації як юридичної особи публічного права та затвердження передавального акта комісії з реорганізації.

Відповідно до п. 9 Порядку передавальний акт складається комісією з реорганізації та затверджується головою облдержадміністрації.

Відповідно до абз. 2 п. 16 Порядку передавальний акт затверджується протягом 10 днів з моменту його складення розпорядженням голови облдержадміністрації за поданням голови комісії з реорганізації. Зазначений документ повинен містити положення про правонаступництво щодо всіх фінансових (у тому числі боргових) зобов`язань райдержадміністрації, що припиняється, всіх його кредиторів та боржників, у тому числі зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Відповідно до п. 10 Порядку райдержадміністрація, розташована в ліквідованому районі, продовжує здійснювати свої повноваження до моменту виникнення відповідного правонаступництва, передбаченого пунктами 7 і 8 цього Порядку.

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва, під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок по відновленню порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід щодо переходу до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам, за виключенням того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Отже, правонаступництво в сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

У такому випадку також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама по собі має бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

Отже, коли відбувається публічне правонаступництво, вирішальним є встановлення факту переходу повністю чи частково функцій (адміністративної компетенції) від одного суб`єкта владних повноважень до іншого, а не факту державної реєстрації припинення вибувшого з публічних правовідносин суб`єкта владних повноважень як юридичної особи (п. 3.1 постанови КАС ВС від 30.12.2020 у справі № 805/4361/17-а).

Аналогічна позиція вже була висловлена Верховним Судом у постановах від 10 вересня 2020 року справі № 420/5772/18, від 10 жовтня 2020 року № 804/958/17, від 03 грудня 2020 року у справі № 805/2173/16-а.

Верховний Суд зазначає, що при визначенні процесуального правонаступництва судам слід виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, та враховувати, що якщо під час розгляду адміністративної справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то в такому випадку суду необхідно залучити до участі у справі їх правонаступників. У випадку ж відсутності правонаступників суду необхідно залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить вирішення питання про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача. У разі зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другий відповідач судом залучається інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого передані або належать функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Виходячи з положень статей 55, 56 Конституції України, у будь-якому разі в названих вище випадках спірні правовідносини допускають правонаступництво, а тому суди повинні враховувати, що відмова у відкритті або закриття провадження у такій справі з підстав ліквідації (припинення діяльності, позбавлення частини повноважень, звільнення з посади, скорочення посади) суб`єкта владних повноважень є неприпустимими (постанова КАС ВС від 13.03.2019 у справі № 524/4478/17).

У разі ліквідації суб`єкта владних повноважень у будь-якому випадку в нього є правонаступник, до повноважень якого віднесені відповідні функції (постанова КАС ВС від 13.03.2019 у справі № 524/4478/17).

При цьому, державні органи, хоча і є юридичними особами, але норми Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) про перетворення юридичних осіб не можуть бути підставою для вирішення питання про правонаступництво для органів державної влади, оскільки ЦК України передбачає перехід при правонаступництві об`єктів цивільних та майнових прав, а в адміністративному праві мова йде про перехід специфічних, владних прав. Норма ж про те, що ліквідація юридичної особи не тягне за собою переходу прав та обов`язків у порядку правонаступності, стосовно державних органів не може діяти, оскільки ліквідація органу публічної влади обов`язково повинна тягнути за собою перехід його прав та обов`язків у порядку правонаступництва іншому органу (постанова КАС ВС від 13.03.2019 у справі № 524/4478/17).

Згідно пункту 51 рішення Європейського суду з прав людини від 13.01.2011 у справі «Чуйкіна проти України» (Заява № 28924/04) Суд встановив, що ліквідація державної установи без правонаступництва не може звільнити державу від необхідності виконання рішення щодо ліквідованого органу. Суд також зазначив, що «інший висновок дозволить державі використовувати такий підхід, щоб уникати сплати боргів своїх органів, особливо беручи до уваги те, що потреби, які змінюються, змушують державу часто змінювати свою організаційну структуру, включаючи формування нових органів та ліквідацію старих».

Європейський суд з прав людини (далі по тексту - ЄСПЛ) у справі у рішенні «Глоба проти України» no. 15729/07 від 05 липня 2012 року зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції, inter alia, захищає виконання остаточних судових рішень, які у державах, що визнали верховенство права, не можуть залишатися невиконаними на шкоду одній зі сторін. Відповідно виконанню судового рішення не можна перешкоджати, відмовляти у виконанні або надмірно його затримувати. Держава зобов`язана організувати систему виконання судових рішень, яка буде ефективною як за законодавством, так і на практиці. Також ЄСПЛ зазначає, що саме на державу покладається обов`язок вжиття у межах її компетенції усіх необхідних кроків для того, щоб виконати остаточне рішення суду та, діючи таким чином, забезпечити ефективне залучення усього її апарату. Не зробивши цього, вона не виконає вимоги, що містяться у пункті 1 статті 6 Конвенції.

Враховуючи вищевикладене, суд, керуючись ч. 5 ст. 334 ГПК України, дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для заміни стягувача у триваючому на дату розгляду заяви виконавчому провадженні з виконання рішення Господарського суду Миколаївської області від 07.03.2017 по справі № 915/1398/16 Березанської районної державної адміністрації Миколаївської області () на правонаступника Миколаївську районну державну адміністрацію (з одночасною заміною учасника справи), оскільки: 1) Миколаївська районна державна адміністрація відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 1635-р від 16.12.2020 «Про реорганізацію та утворення районних державних адміністрацій», розпоряджень Миколаївської обласної державної адміністрації від 04.01.2021 № 1-р, від 26.03.2021 № 167-р є правонаступником усіх прав та обов`язків, майна, майнових прав, активів та зобов`язань Березанської районної державної адміністрації; 2) функції держави, які реалізовувались ліквідованим органом, не можуть бути припинені і підлягають передачі іншим державним органам (в спірному випадку Миколаївській районній державній адміністрації); 3) відсутні докази відмови держави від таких функцій; 4) виконання судового рішення в силу положень ст. 129-1 Конституції України, ст. 326 ГПК України є обов`язковим до виконання, а ліквідація органу державної влади (Березанської районної державної адміністрації) не може звільняти державу (від імені (в особі) якої діють відповідні уповноважені органи) від необхідності виконання рішення щодо ліквідованого органу.

Враховуючи вищевикладене, заява Миколаївської обласної прокуратури (вх. № 12426/23 від 01.03.2023) підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 52, 233-235, 254-255, 334 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Заяву Миколаївської обласної прокуратури (вх. № 2426/23 від 01.03.2023) задовольнити.

2. Замінити стягувача у виконавчому провадженні з виконання рішення Господарського суду Миколаївської області від 07.03.2017 у справі № 915/1398/16 Березанську районну державну адміністрацію Миколаївської області, вул. Центральна (Леніна), 33, смт. Березанка, Миколаївська область () на правонаступника Миколаївську районну державну адміністрацію, вул. Одеське шосе, 18-А, м. Миколаїв, 54036 ().

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст.ст. 253, 254-259 ГПК України.

Повний текст ухвали складено 15.03.2023.

Суддя Е.М. Олейняш