РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

06.03.2023Справа №910/758/18

За позовомВиконавчого комітету Ірпінської міської ради
доТовариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд"
провизнання укладеним договору
Суддя Смирнова Ю.М.

Секретар судового засідання Негеля Ю.М.

Представники сторін:

від позивачане з`явилися;
від відповідачаГладченко В.О., Шапченко І.В.;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Виконавчий комітет Ірпінської міської ради звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" про визнання укладеним договору про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Ірпінь в редакції, запропонованій Комітетом.

Позовні вимоги мотивовані тим, що Товариством з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд", у встановлений законодавством строк, не було надано позивачу відповідь на пропозицію останнього щодо укладення договору пайової участі між сторонами, яке є обов`язковим, що свідчить про недотримання відповідачем вимог закону та порушення прав та інтересів територіальної громади міста Ірпінь.

11.04.2018 Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" звернулось до Господарського суду міста Києва з зустрічною позовною заявою до Виконавчого комітету Ірпінської міської ради про визнання укладеним договору пайової участі в редакції, запропонованій Товариством з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд".

Зустрічна позовна заява мотивована тим, що розрахунок розміру пайової участі за умовами договору у наданій Виконавчим комітетом Ірпінської міської ради редакції проведено без урахування площі та вартості об`єкту, актуальних станом на дату введення в експлуатацію. В редакції договору пайової участі Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" йдеться про виконання ним у повному обсязі обов`язку щодо участі у розвитку інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури (п.2.3) та зменшення розрахункової суми пайового внеску на суму вартості витрат, пов`язаних із будівництвом інженерних мереж та об`єктів інженерної інфраструктури, передбачених відповідними технічними умовами, у тому числі, але не виключно, інженерних мереж та об`єктів інженерної інфраструктури водопроводу та каналізації на суму 2069976,00 грн (п.2.2).

Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.05.2018 у справі №910/758/18 первісний та зустрічний позови задоволено частково, визнано укладеним між сторонами договір пайової участі в редакції, наведеній у рішенні.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 19.03.2019 рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2018 скасовано та прийнято нове рішення, яким у задоволенні первісного та зустрічного позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 25.06.2019 постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.03.2019 та рішення Господарського суду міста Києва від 29.05.2018 у справі №910/758/18 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

За результатами повторного автоматизованого розподілу справу передано на розгляд судді Смирновій Ю.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.07.2019 суддею Смирновою Ю.М. справу №910/758/18 прийнято до свого провадження та призначено підготовче засідання у справі на 19.09.2019.

17.09.2019 та 18.09.2019 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" надійшли додаткові письмові пояснення по справі.

19.09.2019 від Виконавчого комітету Ірпінської міської ради надійшли заперечення на письмові пояснення Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" по справі №910/758/18.

19.09.2019 судом продовжено строк підготовчого провадження у справі на 30 днів та оголошено перерву до 09.10.2019.

09.10.2019 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" надійшло клопотання по справі.

В підготовчому засіданні 09.10.2019 оголошено перерву до 17.10.2019.

Судове засідання, призначене на 17.10.2019, не відбулося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.10.2019 підготовче засідання у справі призначено на 20.11.2019.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.11.2019 у справі №910/758/18 призначено судову експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, зупинено провадження у справі на час проведення судової експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.02.2020 поновлено провадження у справі №910/758/18 для розгляду клопотань експертної установи, задоволено клопотання судового експерта про надання матеріалів, необхідних для вирішення питань, поставлених перед експертизою, зобов`язано сторін у строк до 28.02.2020 через канцелярію суду надати визначені документи, задоволено клопотання експертної установи про проведення експертизи у строк понад 90 днів та обов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" виконати вимоги ухвали Господарського суду міста Києва від 20.11.2019 у справі №910/758/18 щодо здійснення попередньої оплати експертизи відповідно до виставленого експертною установою рахунку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.02.2020 зупинено провадження у справі №910/758/18 на час проведення судової експертизи.

28.02.2020 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" надійшли пояснення на виконання вимог ухвали суду від 11.02.2020.

11.09.2020 від Виконавчого комітету Ірпінської міської ради надійшло клопотання по справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.01.2021 поновлено провадження у справі №910/758/18 для розгляду клопотання судового експерта; задоволено клопотання судового експерта про надання додаткових матеріалів; зобов`язано сторін надати запитувані судовим експертом документи у строк до 15.02.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.01.2021 зупинено провадження у справі №910/758/18 на час проведення судової експертизи.

08.02.2021 від Виконавчого комітету Ірпінської міської ради надійшло клопотання по справі.

17.02.2021 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" надійшли пояснення на виконання вимог ухвали суду від 25.01.2021.

19.09.2022 від Виконавчого комітету Ірпінської міської ради надійшло клопотання по справі.

Оскільки сторони вимог ухвали суду від 25.01.2021 не виконали, додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової експертизи не надали, 08.12.2022 від експерта надійшло повідомлення про неможливість проведення судово-економічної експертизи та залишення ухвали Господарського суду міста Києва від 20.11.2019 без виконання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.12.2022 поновлено провадження у справі №910/758/18 та призначено підготовче засідання у справі на 10.01.2023.

03.01.2023 від Виконавчого комітету Ірпінської міської ради через відділ діловодства суду надійшла заява про зміну предмету позову.

У підготовчому засіданні 10.01.2023 суд, за клопотанням Виконавчого комітету Ірпінської міської ради, відклав підготовче засідання на 26.01.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.01.2023 повідомлено Виконавчий комітет Ірпінської міської ради про відкладення підготовчого засідання.

26.01.2023 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" надійшли заперечення на заяву про зміну предмету позову.

У підготовчому засіданні 26.01.2023 суд оголосив перерву до 08.02.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.01.2023 повідомлено Виконавчий комітет Ірпінської міської ради про оголошення перерви у підготовчому засіданні.

08.02.2023 позивач за зустрічним позовом (відповідач за первісним позовом) у підготовчому засіданні подав заяву про відмову від зустрічного позову та закриття провадження у справі в частині розгляду зустрічного позову.

Відповідно до ухвали Господарського суду міста Києва від 08.02.2023 заяву Виконавчого комітету Ірпінської міської ради про зміну підстав позову до розгляду не прийнято.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.02.2023 прийнято відмову Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" від зустрічного позову та закрито провадження в частині розгляду зустрічного позову у справі №910/758/18 у зв`язку з відмовою Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" від зустрічного позову.

09.02.2023 від Виконавчого комітету Ірпінської міської ради надійшло клопотання про розгляд справи без участі його представника. Зазначене клопотання задоволено судом.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.02.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 06.03.2023.

В судовому засіданні 06.03.2023 представники відповідача проти позовних вимог заперечили, просили суд у задоволенні позову відмовити, посилаючись на його безпідставність та необґрунтованість.

Представник позивача у судове засідання 06.03.2023 не з`явився.

В судовому засіданні 06.03.2023 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників відповідача, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

26.12.2005 Ірпінською міською радою Київської області прийнято рішення №1543-42-IV "Про (відведення) передачу ТОВ "Житло-Буд" земельної ділянки та функцій замовника для проектування, будівництва, обслуговування та експлуатації багатоповерхового житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення в м.Ірпінь по вул.Шевченка, 4" (далі - об`єкт будівництва).

20.10.2010 Комунальним підприємством "Ірпіньводоканал" видано Товариству з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" технічні умови №71 на підключення об`єкта будівництва, що проектується.

29.07.2014 Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" звернулося до позивача з листом за вих.№265, в якому зазначено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" завершує будівництво багатоквартирного житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення на вул.Шевченка, 4а м.Ірпінь, а технічними умовами КП "Ірпіньводоканал" на підключення об`єкту до інженерних мереж водопостачання та каналізування, ПАТ "Київоблгаз" на газопостачання та ПАТ "Київобленерго" на електропостачання передбачається необхідність будівництва мереж поза межами земельної ділянки. Також, Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" у відповідності до ст.30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" просило зменшити розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м.Ірпінь на суму кошторисної вартості вищезазначених інженерних мереж та вказувало про те, що побудовані інженерні мережі будуть передані у комунальну власність.

Листом №01-22/2218 від 05.08.2014 позивачем надано відповідачу для ознайомлення та підписання проект договору про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь по об`єкту будівництва за адресою: м.Ірпінь, вул.Шевченка, 4В, розрахований відповідно до кошторисної вартості.

05.03.2015 Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області зареєстрував декларацію №КС 41 про готовність об`єкта будівництва до експлуатації.

Між Комунальним підприємством "Ірпіньводоканал" та відповідачем були складені акти технічного приймання водопроводу та каналізації від вулиць Пролетарської, Грибоєдова, Комсомольської до вулиці Шевченка, 4 для об`єкта будівництва.

Листами 17.06.2015 №2242/01-24 та від 16.06.2015 №193 Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" звернулось до Виконавчого комітету Ірпінської міської ради із заявою про прийняття до комунальної власності міста Ірпеня зовнішніх мереж водопостачання та каналізацї від вулиць Пролетарської, Грибоєдова, Комсомольської до вулиці Шевченка, 4 для об`єкта будівництва, побудованих відповідно до технічних умов №71 від 20.10.2010. В додатках до заяви зазначено перелік документів, що додаються, а саме: технічні умови №71 від 20.10.2010 (водопостачання та каналізації); довідка Комунального підприємства "Ірпіньводоканал" від 29.04.2015 №741 про виконання технічних умов у повному обсязі; акт від 5.12.2014 №35 технічного приймання водопроводу; акт від 15.04.2015 технічного приймання каналізації; балансова вартість прокладання зовнішніх мереж водопостачання В-1 на суму 1383,618 тис.грн (зведений кошторисний розрахунок та локальні кошториси); балансова вартість прокладання зовнішніх мереж каналізації на суму 686,358 тис.грн (зведений кошторисний розрахунок та локальні кошториси); документи, які підтверджують витрати на будівництво зовнішніх мереж водопостачання та каналізування: платіжне доручення від 30.03.2015 №1399 на промивку мережі, платіжне доручення від 31.03.2015 №1434 на аналіз води, укладений з Приватним підприємством "Укрпроектбуд" договір від 14.11.2014 №14/11-14 підряду на врізування водопровідних мереж та каналізаційних мереж з актами виконаних робіт на 343868 т.грн, договір від 29.08.2013 №04/06-2 по бурінню свердловини та будівництво насосної станції, укладений з Комунальним підприємством "Ірпіньводоканал" договір від 01.04.2015 по промиванню та дезінфекції мережі та свердловини 18570 тис.грн, договір від 23.07.2013 №04/06-1 погодження проекту водозабірної свердловини в Державному підприємстві "І Українська геологічна компанія", накладні вартості основних матеріалів (труби, засувки, елементи колодязів).

17.06.2015 відповідач звернувся до позивача із заявою щодо передачі у комунальну власність міста Ірпінь зовнішніх мереж, побудованих відповідно до технічних умов №71 від 20.10.2010.

Листом від 23.06.2015 №01-24/1899 Виконавчий комітет Ірпінської міської ради повідомив відповідача про невідповідність наданих документів (акти виконаних робіт) заявленій балансовій вартості мереж, про невідповідність об`ємів переданих конструктивів порівняно з актами технічного приймання Комунального підприємства "Ірпіньводоканал" і актами форми КБ-2 (або локальних кошторисів при відсутності актів), а також про необхідність для вирішення даного питання виконати низку додаткових вимог, а саме: надати виконавчі схеми, акти прихованих робіт та випробувань, паспорти на обладнання (скважини та насосної), інші виконавчі документи; виділити окремо балансову вартість артскважини з насосною станцією та скласти разом з Комунальним підприємством "Ірпіньводоканал" акт технічного приймання; підтвердити актами виконаних будівельних робіт витрати на тимчасові споруди, або виключити їх з загальної вартості (нарахування в відсотках даних витрат можливо лише в інвесторському кошторисі, а не в балансовій вартості); виключити з актів виконаних робіт на дезінфекцію водопровідних мереж внутрішньодомові трубопроводи; виключити з балансової вартості зовнішніх мереж витрати на аналіз питної води.

17.07.2015 комісією у складі представників Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд", Комунального підприємства "Ірпіньводоканал", Товариства з обмеженою відповідальністю "Гидротехнобур" складено акт №3 технічного приймання водозабірної свердловини для водопостачання об`єкта будівництва.

Згідно з довідкою Комунального підприємства "Ірпіньводоканал" від 29.09.2015 №741, наданої Товариству з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" (вул.Шевченка, 4, м.Ірпінь), технічні умови від 20.10.2010 №71 виконані в повному обсязі.

07.12.2015 позивач звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" з листом за вих.№01-24/3613/58, в якому пропонував звернутися до відділу економіки виконавчого комітету та укласти договір про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Ірпінь, надавши перелічені у вказаному листі документи.

18.07.2016 позивач звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" з листом за вих.№01-24/2138, в якому повідомив останнього про те, що в серпні 2014 року на звернення Виконавчого комітету Ірпінської міської ради відділом економіки був підготовлений та наданий для підписання проект договору про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь по об`єкту будівництва за адресою: м.Ірпінь, який в порушення ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь, не підписано, натомість, по новозбудованому об`єкту за адресою: м.Ірпінь, вул.Шевченка 4, у березні 2015 року зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації КС№41 без сплати пайового внеску до міського бюджету, а крім того повідомлено, що Виконавчим комітетом Ірпінської міської ради направлено лист до Головного оперативного управління державної фіскальної служби України щодо не укладення Товариством з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" договору та не сплати коштів пайової участі до міського бюджету.

24.10.2017 позивач звернувся до відповідача з листом №01-24/2874 від 20.10.2017 з пропозицією щодо укладення договору про залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь із долученням відповідного проекту договору.

Листом від 16.11.2017 №296 Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" відмовилось підписувати проект договору з тих підстав, що раніше воно зверталось з пропозицією укласти відповідний договір, а позивач протягом 10 робочих днів не надав належним чином оформлений договір та не повідомив у інший спосіб про бажання укласти цей договір. Крім того, у листі йдеться про відсутність правових підстав для укладення відповідного договору після введення об`єкта будівництва в експлуатацію; про те, що в межах відповідного будівництва було збудовано зовнішні мережі постачання та зовнішні мережі каналізації, які на теперішній час працюють, у зв`язку з чим 17.06.2015 позивачу було направлено низку документів з метою прийняття зазначених мереж до комунальної власності.

Листом від 05.12.2017 №01-24/3347 Виконавчий комітет Ірпінської міської ради повідомив Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" про те, що відповідний спір буде вирішуватись в судовому порядку.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що приписами ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п.1.2 Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь, затвердженого рішенням Ірпінської міської ради Київської області №4146-60-VI від 06.11.2014, встановлено обов`язок замовника будівництва прийняти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який реалізується шляхом укладення відповідного договору в порядку, визначеному законом та деталізованому актом органу місцевого самоврядування. Оскільки відповідач (як замовник будівництва багатоповерхового житлового будинку з вбудованими приміщеннями громадського призначення на вул.Шевченка, 4 в м.Ірпінь Київської області) до позивача із заявою про укладення такого договору не звертався, жодних грошових коштів в рахунок погашення пайової участі не сплачував, позивач вказує на наявність підстав для визнання відповідного договору укладеним у наведеній позивачем редакції.

В редакції договору, запропонованій Виконавчим комітетом Ірпінської міської ради, величина пайової участі (внеску) відповідача у створенні інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпеня становить 3070006,88 грн.

В свою чергу, відповідач зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" в жодному разі не було проти укладення договору, однак вказує на те, що в порушення ч.5 ст.30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" в проекті договору, поданому Виконавчим комітетом Ірпінської міської ради, не містяться положення про зарахування вартості зовнішніх мереж водопроводу та каналізації, побудованих Товариством з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд" (поза межами його земельної ділянки) під час будівництва житлового будинку у відповідності до технічних умов.

При цьому відповідач стверджує, що вартість побудованих ним інженерних мереж поза межами земельної ділянки становить 2069976,00 грн, однак, Виконавчим комітетом Ірпінської міської ради така кошторисна вартість інженерних мереж заперечується.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача не підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Правові та організаційні основи містобудівної діяльності в Україні визначені Законом України "Про регулювання містобудівної діяльності" (далі - Закон).

За ст.1 Закону замовником будівництва визначається фізична або юридична особа, яка має намір забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.

Частиною 1 ст.2 цього Закону визначено, що плануванням і забудовою територій є діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, розроблення містобудівної та проектної документації, будівництво об`єктів; реконструкцію існуючої забудови та територій; створення та розвиток інженерно-транспортної інфраструктури.

Станом на момент виникнення спірних правовідносин була чинною ст.40 Закону.

Відповідно до ч.1, 2 ст.40 Закону порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 3 ст.40 Закону передбачено, що пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Згідно з ч.8 ст.40 Закону розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками.

Відповідно до ч.9 ст.40 Закону договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін.

Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Рішенням Ірпінської міської ради Київської області №1192-21-VI від 15.11.2011 "Про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь" затверджено положення про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь та типовий договір про залучення коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь.

Відповідно до п.2.6 Положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м. Ірпінь, затвердженого рішенням Ірпінської міської ради Київської області №1192-21-VI від 15.11.2011 розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом 10 робочих днів з дня реєстрації виконавчим комітетом Ірпінської міської ради звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів. що підтверджують вартість будівництва об`єкта з техніко-економічними показниками.

Рішенням Ірпінської міської ради Київської області №4146-60-VI від 06.11.2014 внесено зміни до рішення Ірпінської міської ради Київської області №1192-21-VI від 15.11.2011 "Про порядок залучення коштів замовників на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь" із змінами внесеними рішення Ірпінської міської ради від 20.12.2012 року №2635-29-VI, а саме: затверджено положення про порядок залучення коштів замовників будівництва об`єктів архітектури, що здаються в експлуатацію, на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м.Ірпінь (далі - Положення) в новій редакції.

Відповідно до п.1.1 Положення залучення, розрахунок і використання коштів замовників будівництва об`єктів архітектури на розвиток інженерно-транспортної і соціальної інфраструктури м. Ірпінь проводиться відповідно до ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та цього положення.

Відповідно до п.2.6 Положення розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом 10 робочих днів з дня реєстрації виконавчим комітетом Ірпінської міської ради звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, а саме: до заяви необхідно додати: копію дозволу на виконання будівельних робіт/реконструкцію/перепланування/перепрофілювання/зміну функціонального призначення тощо, або декларації про початок виконання будівельних робіт; документ, що посвідчує право власності або користування земельною ділянкою; зведений кошторисний розрахунок вартості будівництва об`єкта містобудування, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, засвідчений підписом, печаткою проектної організації або підписом і печаткою особи, яка має відповідний кваліфікаційний сертифікат, затверджений замовником та техніко- економічні показники; копії правовстановлюючих документів замовника: статуту, документа про реєстрацію у ЄДРПОУ для юридичних осіб та фізичних осіб суб`єктів підприємницької діяльності; копію паспорта, ІПН - для фізичних осіб; довідку щодо реквізитів юридичної особи та ПІБ посадової особи із зазначенням посади, яка відповідно до статуту має право на укладення договорів; інші документи, за необхідності. Всі подані замовником документи повинні бути завірені в установленому порядку, замовник несе повну відповідальність за достовірність поданих документів.

Суд зазначає, що зі змісту ст.40 Закону, яка була чинною на момент виникнення спірних правовідносин та на момент звернення позивача з цим позовом до суду, слідує, що у наведених у цьому Законі випадках перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту є обов`язком, а не правом забудовника, який виникає на підставі положень закону, а положення договору лише визначають суму, що належить до перерахування. Тому укладення в таких випадках договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, який опосередковує відповідний платіж було обов`язковим на підставі закону.

При цьому, за змістом зазначених норм, відсутність укладеного договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту не усуває зобов`язання забудовника сплатити визначені суми, таке зобов`язання повинне бути виконане до прийнятті новозбудованого об`єкта в експлуатацію і спір у правовідносинах щодо сплати таких сум може виникнути лише щодо їх розміру.

Разом з тим 01.01.2020 набули чинності норми Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20 вересня 2019 року, якими статтю 40 Закону виключено.

Згідно з п.2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" договори про сплату пайової участі, укладені до 01 січня 2020 року, є дійсними та продовжують свою дію до моменту їх повного виконання.

Отже, за змістом цього Закону та Прикінцевих та перехідних положень до нього з 01 січня 2020 року у замовників будівництва відсутній обов`язок укладати з органом місцевого самоврядування відповідний договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту. Дійсними та такими, що продовжують свою дію до моменту їх виконання, є лише договори про пайову участь, укладені до 01 січня 2020 року.

Відповідно до ст.5 Цивільного кодексу України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Зовнішнім виразом зміни правового регулювання суспільних відносин є процес втрати чинності одними нормами та/або набуття чинності іншими.

Так, при набранні чинності новою нормою права передбачається розповсюдження дії цієї норми на майбутні права і обов`язки, а також на правові наслідки, які хоча й випливають із юридичних фактів, що виникли під час чинності попередньої норми права, проте настають після набрання чинності новою нормою права.

Водночас зміна правових норм і врегульованих ними суспільних відносин не завжди збігаються. У певних випадках після скасування нормативного акта має місце його застосування компетентними органами до тих відносин, які виникли до втрати ним чинності та продовжують існувати у подальшому. Такі правовідносини є триваючими. При цьому триваючі правовідносини повинні виникнути під час дії норми права, що їх регулює, та існувати після втрати нею чинності.

Стаття 40 визначала зобов`язання замовника будівництва, який має намір забудови земельної ділянки, шляхом перерахування до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту, де здійснюється будівництво, у строк до прийняття об`єкта в експлуатацію. Прийняття об`єкта в експлуатацію є строком, з якого вважається, що забудовник порушує зазначені зобов`язання. Одночасно з прийняттям об`єкта в експлуатацію у відповідності із ч.2 ст.331 Цивільного кодексу України забудовник стає власником забудованого об`єкта, а відтак і правовідносини забудови земельної ділянки припиняються.

Аналізуючи правову природу цих правовідносин, можна зробити висновок, що з моменту завершення будівництва та прийняття новозбудованого об`єкта в експлуатацію правовідносини забудови припиняються, а тому не можна вважати, що на них поширюються положення ст.40 Закону після втрати нею чинності.

Крім того, п.2 розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" визначено, що ця норма права застосовується лише до договорів, які підписані до 1 січня 2020 року. Саме у цьому випадку правовідносини з оплати участі в інфраструктурі населеного пункту є триваючими та до них можуть застосовуватись положення норми права, що втратила чинність. Якщо ж договори під час дії цієї норми укладено не було, то немає підстав вважати, що такі правовідносини виникли та тривають.

Відповідно до ч.2 ст.631 Цивільного кодексу України договір набирає чинності з моменту його укладення.

Згідно ч.1 ст.649 Цивільного кодексу України розбіжності, що виникли між сторонами при укладенні договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування та в інших випадках, встановлених законом, вирішуються судом.

Зі змісту зазначених норм слідує, що судом розглядаються спори, що виникають при укладанні договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону. При цьому день набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

Вирішивши такий спір, суд вказує в резолютивній частині рішення умови, на яких сторони зобов`язані укласти договір, з посиланням на поданий позивачем проєкт договору.

Тобто з моментом набрання чинності рішенням суду (укладенням договору) пов`язується початок дії договору, відбувається набуття сторонами договору цивільних прав та обов`язків, встановлюється відповідальність сторін - правовідносини фактично регулюються на майбутнє.

Однак з 1 січня 2020 року скасовано дію ст.40 Закону, яка передбачала обов`язкове укладення договору, тому визнання судом договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладеним та встановлення цивільних прав та обов`язків сторін договору на майбутнє на підставі нормативно-правового акта, який було скасовано, суперечитиме принципу правової визначеності та не дозволить суду захистити право сторони належним способом.

Відтак якщо на час здачі новозбудованого об`єкта до експлуатації або ухвалення судового рішення було скасовано норму статті закону, яка зобов`язувала укласти договір про участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, то суд не має підстав для задоволення позову обраним позивачем способом, а саме зобов`язати укласти договір або визнати договір укладеним.

Отже, необхідною умовою для укладення договору за рішенням суду є наявність на час виникнення правовідносин відповідних положень закону про обов`язковість укладення договору. Однак, оскільки станом на час розгляду справи відсутнє положення закону, яке б зобов`язувало відповідача укласти з позивачем договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, суд не наділений повноваженнями визнати укладеним такий договір, обов`язковість якого для відповідача законом не передбачена.

У зв`язку з припиненням правовідносин забудови земельної ділянки, визнанням договору укладеним та встановленням прав та обов`язків сторін на майбутнє на підставі нормативного акта, який було скасовано, не є законним та ефективним способом захисту, що не відновлює право органу місцевого самоврядування на отримання коштів на розвиток інфраструктури до здачі об`єкта будівництва в експлуатацію.

Позивач, звертаючись до суду з позовом про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту, має на меті захистити своє право шляхом зобов`язання замовника будівництва сплатити пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та у зв`язку із цим просить суд встановити права та обов`язки сторін за вказаним договором з дня набрання рішенням суду законної сили.

Водночас суд зазначає, що визнання судом договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладеним та встановлення цивільних прав та обов`язків сторін договору на майбутнє за відсутності на час розгляду справи норми ст.40 Закону, яка зобов`язувала замовника будівництва об`єкта укласти вказаний договір, суперечитиме принципу правової визначеності та не дозволить суду захистити право сторони належним способом.

Суд звертає увагу на те, що звернення до суду з вимогою про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладеним за встановлених судами фактичних обставин справи не є належним способом захисту права чи інтересу позивача, що є самостійною підставою для відмови в позові.

Саме така правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2021 у справі №643/21744/19.

За таких обставин, враховуючи всі наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог Виконавчого комітету Ірпінської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житло-Буд".

Інші доводи та заперечення учасників справи судом розглянуті та відхилені як такі, що на результат вирішення спору - відмову у задоволенні позовних вимог з наведених вище підстав, впливу не мають.

Згідно положень ст.129 Господарського процесуального кодексу України, приймаючи до уваги висновки суду про відмову у задоволенні позовних вимог, судові витрати сторін по сплаті судового збору залишаються за сторонами.

Керуючись ст.ст.74, 129, 238 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В позові відмовити повністю.

2. Судові витрати сторін по сплаті судового збору залишити за сторонами.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення, відповідно до ст.ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу України, може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 17.03.2023

Суддя Ю.М. Смирнова