УХВАЛА

м. Київ

21.03.2023Справа № 910/9272/22
За позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сусіди, Чорновола-20»

про визнання недійсним рішення правління в частині

Суддя Карабань Я.А.

Секретар судових засідань Федорова С.М.

Представники учасників справи:

від позивача: Медведєв Д.С.;

від відповідача: ОСОБА_2; Костенко Т.П.;

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (надалі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сусіди, Чорновола-20» (надалі - відповідач), в якому просить суд:

- визнати недійсним та скасувати пункт 3 рішення правління відповідача оформлене протоколом №17 від 09.08.2022, в частині: «про усунення ОСОБА_1 з посади заступника голови правління ОСББ».

Позов обґрунтовано тим, що відповідачем порушено вимоги закону та установчих документів під час скликання і проведення зборів чим порушено права та законні інтереси позивача.

Разом з позовом, позивачем було подано заяву про забезпечення позову в задоволенні якої ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.09.2022 відмовлено, з підстав викладених в ухвалі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.09.2022 дану позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

23.09.2022 від позивача надійшла заява про усунення недоліків та клопотання про витребування у відповідача доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження в справі № 910/9272/22, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання призначено на 18.10.2022.

18.10.2022 від представника позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи в зв`язку з триваючою повітряною тривогою в місті Києві та загрозою ракетних обстрілів.

У підготовче засідання 18.10.2022 з`явився представник відповідача, представник позивача в засідання не з`явився. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.10.2022 підготовче засідання відкладено на 15.11.2022.

24.10.2022 від представника відповідача на виконання вимог ухвали суду надійшла заява.

04.11.2022 від представника відповідача надійшов відзив на позов, у якому останній заперечує проти позову в повному обсязі.

15.11.2022 від позивача надійшла відповідь на відзив.

У підготовче засідання 15.11.2022 з`явились представники сторін. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.11.2022 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 13.12.2022.

02.12.2022 від представника відповідача на виконання вимог ухвали суду надійшли письмові пояснення.

03.12.2022 від представника позивача на виконання вимог ухвали суду надійшла заява.

12.12.2022 від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання, в зв`язку з її хворобою.

13.12.2022 від представника позивача надійшло клопотання про витребування доказів, у якому міститься клопотання про поновлення строку на його подання.

У підготовче засідання 13.12.2022 з`явилась представники позивача, представник відповідача в засідання не з`явився. Судом, із урахуванням думки представника позивача, протокольною ухвалою задоволено клопотання представника відповідача про відкладення підготовчого засідання. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.12.2022 підготовче засідання відкладено на 24.01.2023.

03.01.2023 від Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації надійшла копія реєстраційної справи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Сусіди, Чорновола-20».

У підготовче засідання 24.01.2023 з`явились представники сторін. Представник позивача в засіданні заявив клопотання про відкладення розгляду справи для ознайомлення з матеріалами справи. Суд протокольною ухвалою задовольнив клопотання представника позивача про поновлення строку на подання клопотання про витребування доказів, задовольнив клопотання останнього про витребування доказів та задовольнив клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.01.2023 поновлено ОСОБА_1 строк на подання клопотання про витребування доказів, клопотання останнього про витребування доказів задоволено та підготовче засідання відкладено на 21.02.2023.

09.02.2023 від представника відповідача на виконання вимог ухвали суду надійшла заява.

У підготовче засідання 21.02.2023 з`явились представники сторін. Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2023 підготовче засідання відкладено на 21.03.2023.

21.02.2023 від представника позивача надійшов супровідний лист разом з поясненнями, заявою про уточнення позовних вимог та додатковими поясненнями.

15.03.2023 від представника позивача надійшла заява про уточнення позовних вимог, у якій останній, зокрема, просить суд прохальну частину позовної заяви вважати наступною:

- визнати недійсним та скасувати пункт 3 рішення правління відповідача оформлене протоколом №17 від 09.08.2022 (відповідно до пропозиції, що ставилась га голосування по питанню ІІІ: Усунути Касьяненко Д.Л. від обов`язків заступника голови правління ОСББ);

- визнати недійсним та скасувати пункт 4 рішення правління відповідача оформлене протоколом №17 від 09.08.2022 (відповідно до пропозиції, що ставилась га голосування по питанню ІV: обрати Новікову В.О. заступником голови правління ОСББ».

21.03.2023 від представника відповідача надійшла відповідь на заяву позивача про уточнення позовних вимог від 15.03.2023, у якій відповідач просить суд повернути вказану заяву позивача, з посиланням на те, що позивачем одночасно змінено і предмет і підстави позову, а також не сплачено судовий збір за новою позовною вимогою.

У підготовчому засіданні 21.03.2023 представник позивача просив прийняти до розгляду заяву про уточнення позовних вимог, представники відповідача заперечували щодо прийняття заяви.

Дослідивши подану позивачем заяву про уточнення позовних вимог від 15.03.2023, суд дійшов висновку про те, що її необхідно повернути, з огляду на таке.

Як визначено в статті 46 Господарського процесуального кодексу України, сторони користуються рівними процесуальними правами.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до вимог частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Суд зазначає, що процесуальним законом не передбачено права позивача на «доповнення» або «уточнення» позовних вимог, або заявлення «додаткових» позовних вимог і т.п.

Тому в разі надходження до господарського суду однієї із зазначених заяв (клопотань) останній, виходячи з її змісту, а також змісту раніше поданої позовної заяви та конкретних обставин справи, повинен розцінювати її як:

- подання іншого (ще одного) позову, чи

- збільшення або зменшення розміру позовних вимог, чи

- об`єднання позовних вимог, чи

- зміну предмета або підстав позову.

Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 25.06.2019 у справі №924/1473/15 викладено правовий висновок щодо застосування частини 3 статті 46 Господарського процесуального кодексу України.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Разом з тим, не вважаються зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права. Водночас і посилання суду в рішенні на інші норми права, ніж зазначені у позовній заяві, не може розумітися як вихід суду за межі позовних вимог. У зв`язку з цим господарський суд, з`ясувавши у розгляді справи, що сторона або інший учасник судового процесу в обґрунтування своїх вимог або заперечень послалися не на ті норми, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує у прийнятті рішення саме такі норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини.

Отже, у вирішенні питання щодо оцінки заяви про зміну предмету позову, господарський суд має виходити з ретельного дослідження змісту поданої заяви та співвідношення такого змісту з раніше заявленими позовними вимогами.

За приписами статті 162 Господарського процесуального кодексу України в позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи. Позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору.

Отже, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Предмет позову повинен мати правовий характер і випливати з певних матеріально-правових відносин. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Предмет і підстава позову сприяють з`ясуванню наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, застосуванню необхідного способу захисту права, визначенню кола доказів, необхідних для підтвердження наявності конкретного цивільного права і обов`язку.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Тобто, одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Тому в разі подання позивачем заяви, направленої на одночасну зміну предмета і підстав позову, господарський суд повинен відмовити в задоволенні такої заяви і розглянути по суті раніше заявлені позовні вимоги, якщо позивач не відмовляється від позову.

Суд, дослідивши заяву позивача про уточнення позовних вимог, встановив, що заявою про зміну предмету позову позивачем одночасно змінено і підстави позову, і предмет позову.

Так, первісна позовна вимога позивача, з урахуванням заяви від 20.02.2023, була сформульована таким чином: «визнати недійсним та скасувати пункт 3 рішення правління відповідача оформлене протоколом №17 від 09.08.2022».

В якості підстав позову позивачем фактично зазначено єдину підставу, а саме те, що відповідачем порушено порядок скликання та проведення зборів правління, в зв`язку з чим позивача було позбавлено можливості захищати свої права.

15.03.2023 від представника позивача надійшла інша заява, де в якості підстави позову зазначено вже іншу підставу, а саме: рішення правління, які оформлені протоколом №17 від 09.08.2022 не відповідають вимогам статуту та положенню про правління ОСББ, оскільки члени правління не мали права передоручати своє право брати участь у засіданнях та голосувати.

Одночасно, позивач змінив і предмет позову, доповнивши прохальну частину позовної заяви наступним:

- визнати недійсним та скасувати пункт 3 рішення правління відповідача оформлене протоколом №17 від 09.08.2022 (відповідно до пропозиції, що ставилась га голосування по питанню ІІІ: Усунути ОСОБА_1 від обов`язків заступника голови правління ОСББ);

- визнати недійсним та скасувати пункт 4 рішення правління відповідача оформлене протоколом №17 від 09.08.2022 (відповідно до пропозиції, що ставилась га голосування по питанню ІV: обрати ОСОБА_2 заступником голови правління ОСББ».

Отже, звернувшись 15.03.2023 із заявою про уточнення позовних вимог, позивач у порушення норм ст.46 Господарського процесуального кодексу України, одночасно змінив і предмет, і підстави позову, що не допускається.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України у разі збільшення розміру позовних вимог або зміни предмета позову несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд із відповідною заявою.

Згідно із абз. 2 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред`явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою.

Позивачем у заяві від 15.03.2023 зазначено нову немайнову вимогу, а тому останній мав доплатити судовий збір у сумі 2 684, 00 грн, чого ним зроблено не було.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.170 Господарського процесуального кодексу України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на вище викладене, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для прийняття заяви ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог від 15.03.2023.

Керуючись ст. 46, 162-164, 170, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 про уточнення позовних вимог від 15.03.2023 та додані до неї матеріали повернути заявникові.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текс складено та підписано 21.03.2023.

Суддя Я.А.Карабань