ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.03.2023м. ХарківСправа № 922/128/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

при секретарі судового засідання Кісельовій С.М.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Дока Україна Т.О.В.", м. Київ
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Еліт Форм", м. Харків
про зобов`язання повернути майно
за участю представників:

не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Дока Україна Т.О.В." (надалі - Позивач) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Еліт Форм" (надалі - Відповідач) повернути майно, передане в орендне користування згідно Договору оренди майна №21.69 від 28.09.2021 року в кількості 5 097 одиниць. Також позивач просить судові витрати покласти на відповідача.

Суд, своєю ухвалою від 11 січня 2023 року, залишив без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Дока Україна Т.О.В.".

Так, 31 січня 2023 року Позивач усунув недоліки шляхом надання через свого представника - адвоката Треновою О.В. заяву (вх. № 2288 від 31.01.2023) про усунення недоліків та надання додаткових пояснень.

Ухвалою суду від 01 лютого 2023 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін та призначенням підготовчого засідання на "16" лютого 2023 р. о 11:15.

Судом закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті в судовому засіданні на 16 березня 2023 року о 12:15 згідно ухвали від 28.02.2023.

Представником Позивача подано клопотання про розгляд справи без участі представника, за наявними матеріалами справи. Також у клопотанні зазначено, що позовні вимоги підтримується у повному обсязі.

Представник Відповідача в судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки суд не повідомив, не скористався своїм правом на подання відзиву, пояснення, заперечення тощо на позовну заяву.

Частинами 2, 3 статті 120 ГПК України передбачено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Суд звертає увагу, що ним неодноразово зазначалось - через постійні обстріли міста Харкова ворожими військами будівля, у якій розміщується Господарський суд Харківської області, зазнала пошкоджень, а приміщення суду зазнали часткових руйнувань. З моменту введення воєнного стану та початку ведення активних бойових дій на території Харківської області суд не може забезпечити безпеку учасників судових проваджень, апарату суду, суддів, а тому був вимушений обмежити присутність осіб у приміщенні суду до нормалізації обстановки з безпекою у регіоні та усунення руйнувань, у зв`язку з чим, у господарському суді Харківської області встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи. Проте, Господарський суд Харківської області продовжує здійснювати правосуддя.

За змістом статей 10, 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя в Україні в умовах воєнного стану має здійснюватися у повному обсязі, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Радою суддів України (РСУ) 24 лютого 2022 року прийняла рішення «Щодо вжиття невідкладних заходів для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах припинення повноважень ВРП та воєнного стану у зв`язку зі збройною агресією збоку рф», 02 березня 2022 року опубліковано рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, 04 березня 2022 видано наказ Голови Верховного Суду, згідно з яким встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи, а також з урахуванням яких керівництвом Господарського суду Харківської області тимчасово до усунення вищезазначених обставин встановлено певний порядок роботи та рекомендовано в усіх судових справах, у яких на дату початку збройної агресії були відкладені судові засідання, відкладати до часу нормалізації ситуації.

Цими рішеннями було звернути увагу усіх судів України, виходячи з поточної ситуації, у воєнний час, судам необхідно керуватися реальними поточними обставинами, що склалися в регіоні, що навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану робота судів не може бути припинена, у випадку загрози здоров`ю, життю та безпеці відвідувачів та працівників суду здійснення судочинства певним судом може бути припинено до усунення обставин, які зумовили небезпеку. Громадянам роз`яснюється можливість відкладення розгляду справ у зв`язку із воєнними діями та можливість розгляду справ в режимі відеоконференції. Якщо за об`єктивних обставин учасник провадження не може прибути в судове засідання суд може допустити участь такого учасника в режимі відеоконференції за допомогою будь-яких інших технічних засобів, в тому числі і власних.

У разі загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів, оперативно прийматимуться рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом.

Наказом Голови Верховного Суду від 04.03.2022 також визначено, що запровадження воєнного стану на певній території є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.

Отже, виходячи з нормативних актів, які були прийняті, режим роботи кожного конкретного суду визначається окремо, з урахуванням ситуації, що склалась у регіоні, суд у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів, оперативно приймає рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ при цьому уникаючи надмірного формалізму.

Також Суд звертає увагу на те, що розумність строків розгляду справи судом є одним із основних засад (принципів) господарського судочинства (пункт 10 частини третьої статті 2 ГПК України).

Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) неодноразово вказував на необхідність дотримання принципу розумності тривалості провадження.

Так, у рішення "Вергельський проти України" ЄСПЛ вказав, що розумність тривалості провадження має оцінюватися у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв, як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів.

Враховуючи вищевказане суд вважає, що учасники процесу були належним чином повідомлений судом про розгляд спору за їх участю. В той же час, вони не були позбавлений можливості скористатися вільним доступом до електронного реєстру судових рішень в Україні, в силу статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" та ознайомитися з ухвалами Господарського суду Харківської області та визначеними у ній датами та часом розгляду даної справи та забезпечити представництво його інтересів в судових засіданнях.

Суд приймає до уваги, що сторонам були створені належні умови для надання усіх необхідних доказів, надано достатньо часу для підготовки до судового розгляду справи.

В ході розгляду даної справи Господарським судом Харківської області, у відповідності до п. 4 ч. 5 ст. 13 ГПК України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строків, встановлених ГПК України.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Суд зазначає, що ним були здійснені заходи щодо належного повідомлення всіх учасників процесу стосовно розгляду справи та надання до суду відповідних доказів, заперечень (за наявності), щодо вказівки на незгоду з будь-якою із обставин викладених у вимогах сторони процесу.

Так, процесуальні документи у цій справі направлялись всім учасникам судового процесу, що підтверджуються штампом канцелярії на зворотній стороні відповідного документу.

Згідно зі ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Таким чином, оскільки судом вчинені всі необхідні визначені процесуальним законом вимоги щодо повідомлення сторін, суд визнає, що Відповідач був належним чином повідомлений про розгляд справи, як того вимагають приписи ст.ст.120, 242 ГПК України, однак не скористався своїми правами на подання відзиву на позов та участь у судовому засіданні.

Оскільки явка в судове засідання представника Відповідача обов`язковою не визнавалася, його неявка не перешкоджає розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне розглядати справу за відсутності останнього за наявними в справі матеріалами, як це передбачено ст.202 ГПК України.

Крім того, господарський суд зазначає, що учасники процесу не були позбавлені права та можливості ознайомитись з ухвалами суду по справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Таким чином, вбачається, що всім учасникам справи надано можливість для висловлення своєї правової позиції по суті позовних вимог, а також судом надано сторонам достатньо часу для звернення із заявами по суті справи та з іншими заявами з процесуальних питань.

З`ясувавши всі фактичні обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, господарський суд установив такі обставини.

28.09.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "ДОКА Україна Т.О.В." (орендодавець, позивач) та Товариством з обмеженою відповідальністю Буд-Еліт Форм" (орендар, відповідач) був укладений договір №21.69 оренди майна (оперативна оренда) (далі - договір).

Відповідно до пункту 1.1 договору, орендодавець передає, а орендар приймає у тимчасове користування та за плату будівельну опалубку (далі - майно), асортимент, ціна та кількість якої визначені в специфікаціях (додатки до договору), що є невід`ємними частинами цього договору. Орендар зобов`язується прийняти зазначене майно та своєчасно здійснювати орендну плату.

Вказане в пункті 1.1 договору майно передається у тимчасове користування орендарю для проведення будівельно-монтажних робіт (пункт 1.2 договору).

За умовами пункту 2.1 договору строк орендних правовідносин встановлюється з моменту фактичної передачі майна або його частини орендарю і діє до моменту повернення орендарем майна у повному обсязі. Для цілей частини першої цього пункту, моментом фактичної передачі майна сторони будуть розуміти відвантаження майна або його частини орендарю з оформленням необхідної товаророзпорядчої документації (накладна або акт прийому-передачі).

В порядку статті 764 Цивільного кодексу України закінчення встановленого пунктом 10.1 договору строку його дії, у випадку неповернення майна з орендного користування, не звільняє орендаря від обов`язку сплати орендних платежів у повному обсязі за фактичний строк перебування майна в орендаря (пункт 2.2 договору).

Пунктом 2.3 договору передбачено, що у випадку настання обставин, які унеможливлюють використання орендарем переданого йому в орендне користування майна через обставини, за які орендар не відповідає, орендар зобов`язаний письмово повідомити про це орендодавця протягом однієї доби з моменту настання таких обставин та повернути майно на умовах та в строки, передбачені розділом 5 договору, якщо сторони не домовляться письмово про інше. Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення орендодавця про неможливість користування майном позбавляють орендаря права посилатися на такі обставини як на підставу, що звільняє від належного виконання орендарем умов договору, в тому числі від сплати орендних платежів.

Сторони дійшли згоди, що надання послуг з тимчасового платного орендного користування майном підтверджується фактичним терміном (строком) знаходження майна в орендаря (пункт 2.5 договору).

Згідно з пунктом 3.1 договору загальний розмір платежів (вартість оренди) за тимчасове користування майном (орендна плата) становить суму, зазначену в усіх специфікаціях (додатках до договору), за фактичний строк перебування майна в оренді, але в будь-якому разі не менше ніж (один) календарний місяць (пункт 2.4 договору).

Щомісяця протягом строку знаходження майна у тимчасовому платному орендному користуванні у орендаря за цим договором, орендодавець складає та направляє орендарю засобами електронного документообігу із застосуванням кваліфікованого електронного підпису (далі - КЕП) рахунок за договором (з урахуванням умов, передбачених пунктом 3.7 договору), що означає підтвердження участі сторін в оформленні рахунку за договором як первинного документа (підпункт 3.1.1 договору ).

У випадку передачі інших або додаткових елементів, зміни комплектації оформлюються підписанням сторонами окремих додаткових специфікацій та товаророзпорядчими документами (накладна або акт прийому-передачі) без оформлення додаткових угод до цього договору (пункт 3.2 договору).

За змістом пункту 3.3 договору, якщо орендарю було передано у тимчасове користування частину майна, інші або додаткові елементи опалубки, розмір орендної плати змінюється пропорційно зміні комплектації майна, що фактично передане відповідно до специфікацій та товаророзпорядчих документів.

Відповідно до пункту 3.5 договору фактичний обсяг майна, що передається орендодавцем орендарю, підтверджується відповідними товаророзпорядчими документами (накладна або акт прийому-передачі).

Пунктом 3.6 договору сторонами узгоджено, що орендна плата (пункти 3.1, 3.2 договору) щомісяця перераховується орендарем на поточний рахунок орендодавця з урахуванням фактичної кількості майна, що перебуває в орендному користуванні орендаря, до 20-го числа кожного місяця, наступного за поточним місяцем орендних правовідносин. При цьому орендар зобов`язується сплатити орендодавцю шляхом передоплати орендну плату у розмірі, передбаченому у додаткових специфікаціях за перший місяць орендних правовідносин, протягом 3-х (трьох) банківських днів з моменту підписання цього договору або додаткових специфікацій до нього.

У випадку зростання на момент нарахування орендної плати, тобто на останній день кожного поточного місяця орендних правовідносин, банківського курсу для безготівкових операцій з купівлі ЄВРО для юридичних осіб по відношенню до національної валюти України (гривні), що встановлюється обслуговуючим банком орендодавця, відносно до курсу, який діяв на момент підписання цього договору, розмір орендної плати підлягає збільшенню та розраховується за наступною формулою: А = (В/С)*D, де А - розмір орендної плати, що підлягає сплаті з урахуванням коригування, В - курс ЄВРО на момент нарахування орендної плати, С - курс ЄВРО на момент підписання цього договору, D - орендна плата за поточний місяць користування майном без урахування збільшення курсу ЄВРО, що розрахована з урахуванням курсу ЄВРО, встановленого на момент укладення цього договору. Станом на 28 вересня 2021 року курс для операцій з купівлі 1 ЄВРО для юридичних осіб в ПАТ "Райффайзен Банк Аваль" становить 31,56 грн., що підтверджується офіційною довідкою (інформацією), наданою обслуговуючим банком орендодавця (пункт 3.7 договору).

За умовами пункту 4.1 договору орендодавець здійснює безпосереднє відвантаження майна орендарю зі свого складу, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Лебединська, 9, а орендар власними силами та за власний рахунок здійснює переміщення майна у повному обсязі або в певній частині згідно власних виробничих потреб та комерційних цілей на будівельний майданчик, адреса якого зазначена в Специфікації/ях - який заходиться за адресою: ЖК High Hill 2 башня (м. Харків, вул. Серпова, 4).

Документом, що засвідчує факт та обсяг передачі майна орендарю, є відповідна накладна або акт прийому-передачі, що підписується представниками обох сторін (пункт 4.6 договору).

Згідно з пунктом 5.1 договору після закінчення строку дії цього договору, а також у випадку його дострокового припинення (розірвання) (пункт 10.2 договору) орендар протягом п`яти робочих днів зобов`язаний власними силами та за власний рахунок повернути орендодавцю прийняте у тимчасове користування майно на склад, який знаходиться за адресою: м, Київ, вул. Лебединська, 9. Майно має бути очищеним від сторонніх забруднень, у справному стані, з урахуванням його нормального зносу та вимог, визначених в Інструкції щодо повернення елементів опалубки "Дока" за договорами оренди.

Орендар зобов`язаний письмово узгодити з орендодавцем дату повернення майна не пізніше ніж за 48 годин до прибуття на склад автотранспортного засобу орендаря (пункт 5.2 договору).

Пунктом 5.3 договору встановлено, що орендар в момент повернення майна повинен надати орендодавцю відповідні товаророзпорядчі документи на майно (накладна або акт прийому-передачі). Орендар зобов`язується забезпечити присутність в момент повернення майна свого уповноваженого представника для підписання товаророзпорядчої та іншої (акти технічного стану тощо) документації.

Відповідно до пункту 5.4 договору майно вважається поверненим від орендаря до орендодавця в момент підписання відповідної товаророзпорядчої документації (пункт 5.3 договору).

За умовами пункту 5.5 договору орендодавець має право не приймати від орендаря майно, якщо останній не виконав вимоги пункту 5.1 договору (щодо стану майна) та пункту 5.3 договору (щодо забезпечення присутності уповноваженого представника орендаря); при цьому вказане майно буде вважатися таким, що фактично перебуває у тимчасовому орендному користуванні орендаря.

При настанні обставин, передбачених пунктом 5.5 договору, орендарю нараховується орендна плата згідно з умовами розділу 3 договору (пункт 5.6 договору).

Пунктом 5.7 договору сторони передбачили, що у разі знищення, пошкодження або допущення орендарем значного погіршення стану майна або спеціальної тари (при неможливості відновлення), які унеможливлюють подальшу нормальну експлуатацію майна відповідно до стандартів Дока, що визначені в Інструкції про повернення елементів опалубки "Дока" (Додаток до договору), в тому числі у зв`язку з діями третіх осіб, орендар зобов`язується відшкодувати вартість такого майна за цінами, визначеними орендодавцем у рахунку(ках).

За змістом пункту 5.8 договору у разі пошкодження або погіршення стану майна, або спеціальної тари, що підлягає відновленню, орендар зобов`язується відшкодувати вартість відновлювального ремонту, яка зазначається у відповідному акті (пункт 5.9 договору).

Факт знищення, пошкодження або погіршення стану майна, або спеціальної тари (п.п. 5.7, 5.8 договору) фіксується складанням двостороннього акту щодо виявлених недоліків майна, який підписується представниками обох сторін. Акт складається орендодавцем та підписується уповноваженими представниками сторін в момент повернення опалубки. Орендар має повернути належним чином затверджений акт протягом п`яти робочих днів з моменту його складання. Складений акт є достатньою підставою для підтвердження факту знищення, пошкодження або погіршення стану майно та служить підставою для проведення відповідного матеріального відшкодування. У разі відмови орендаря від підписання та/або затвердження акта щодо виявлених недоліків майна, орендодавець має право не приймати відповідне майно з орендного користування та продовжити нараховувати орендну плату до вирішення сторонами спірних питань стосовно стану майна. Якщо сторони не дійдуть згоди щодо стану майна при його поверненні, одна із сторін або обидві сторони можуть залучити незалежного експерта. Експертиза проводиться з урахуванням вимог щодо стану майна при його поверненні згідно з цим договором (пункт 5.9 договору).

Відповідно до п. 7.1.1 договору, орендар зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі здійснювати перерахування орендної плати за тимчасове користування майном, своєчасно підписувати акти наданих послуг по оренді майна та направляти один примірник акту орендодавцю.

Відповідно до п. 7.4.2 договору, орендодавець має право вилучити майно в орендаря у разі порушення останнім умов та строків оплати згідно пункту 3.6 договору, більш ніж на тридцять календарних днів.

Цей договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2021, але в будь-якому разі до повного виконання ними взятих на себе зобов`язань (пункт 10.1 договору).

Між сторонами були підписані специфікація елементів опалубки від 06.10.2021 накладні на переміщення та на підставі п. 4.1. Договору оренди було здійснено передачу відповідачеві майна на об`єкти будівництва за адресою: ЖК High Hill 2 башня м. Харків, вул. Сернова, 4 (адресу зазначено Специфікації від 06.10.2021р., що є Додатком №1 до Договору оренди) в тимчасове орендне користування в кількості 5097 одиниць:

№ 2669 - 26.10.2021р. - 2227

№ 2670 - 26.10.2021р. - 257

№ 2676 - 26.10.2021р. - 469

№ 2682 - 27.10.2021р. - 212

№ 2683 - 27.10.2021р. - 131

№ 2735 - 02.11.2021р. - 639

№ 2736 - 02.11.2021р. - 1152

№ 2867 - 22.11.2021р. - 3

№ 2868 - 22.11.2021р. - 2

№ 2870 - 22.11.2021р. - 5

Позивач зазначив, що відповідач порушив свої зобов`язання за спірним договором щодо повного та своєчасного внесення орендних платежів, через що, 12.07.2022 позивач звернувся до відповідача з вимогою (вих.номер 212) про повернення орендованого майна в строк до 26.07.2022.

Крім того, 06.10.2022 позивачем відповідачу була направлена претензія №344 з вимогою про сплату заборгованості за договором №21.69 від 28.09.2021. Втім, орендоване майно відповідач не повернув.

Такі обставини, на думку позивача, свідчать про порушення його прав та охоронюваних законом інтересів і є підставою для їх захисту у судовому порядку, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з цим позовом.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам справи, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Вказаний договір є підставою для виникнення у його сторін господарських зобов`язань, а саме: майново-господарських зобов`язань згідно ст. ст. 173, 174, 175 Господарського кодексу України, ст. ст. 11, 202, 509 Цивільного кодексу України, і згідно ст. 629 Цивільного кодексу України є обов`язковим для виконання сторонами.

При цьому, зобов`язання в силу вимог ст. 525,526 Цивільного кодексу України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог даного Кодексу і інших актів законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься у ч. 1 ст. 193 Господарського кодексу України.

Як встановлено ч. 1 ст. 283 Господарського кодексу України за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності.

Згідно з ч. 6 ст. 283 Господарського кодексу України до відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 759 Цивільного кодексу України за договором найму (оренди) наймодавець передає або зобов`язаний передати наймачеві майно у користування за плату на певний строк.

За користування майном з наймача справляється плата, розмір якої встановлюється договором найму. Плата за користування майном вноситься щомісячно, якщо інше не встановлено договором (ч. ч. 1, 5 ст. 762 ЦК України).

Орендна плата - це фіксований платіж, який орендар сплачує орендодавцю незалежно від наслідків своєї господарської діяльності (ч. 1 ст. 286 ГК України).

Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як зазначалося вище по тексту рішення, відповідно до п. 7.4.2 договору, орендодавець має право вилучити майно в орендаря у разі порушення останнім умов та строків оплати згідно пункту 3.6 договору, більш ніж на тридцять календарних днів.

Відповідачем, у свою чергу, не надано суду доказів на підтвердження оплати орендних платежів у повному обсязі та у строки визначені договором, як не надано доказів повернення орендованого майна за вимогою позивача.

Згідно ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).Згідно з ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Відповідно до вимог частини 1 статті 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частини 1 статті 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до статті 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту статті 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Доктрина venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), базується ще на римській максимі - "non concedit venire contra factum proprium" (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі доктрини venire contra factum proprium знаходиться принцип добросовісності. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 390/34/17.

Добросовісність (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України) - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1,2,3 статті 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання, в першу чергу, національного законодавства та оцінки національними судами (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010 року).

Питання справедливості розгляду не обов`язково постає у разі відсутності будь-яких інших матеріалів на підтвердження отриманих доказів, слід мати на увазі, що у разі, якщо доказ має дуже вагомий характер і якщо відсутній ризик його недостовірності, необхідність у підтверджувальних доказах відповідно зменшується (рішення Європейського суду з прав людини у справі Яременко проти України, no. 32092/02 від 12.06.2008 року).

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше, як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи те, що суд задовольнив позов повністю, у відповідності ст.129 Господарського процесуального кодексу України, витрати щодо сплати судового збору підлягають стягненню з відповідача у повному обсязі.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 13, 73, 74, 76-79, 91, 129, 232, 233, 236 - 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Буд-Еліт Форм" (61057, м. Харків, пр-к Воробйова, 10, кв. 1, ) повернути Товариству з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "ДОКА Україна Т.О.В." (04210, м. Київ, пр-т Володимира Івасюка, 20-А, ) майно, передане в орендне користування згідно договору оренди майна №21.69 від 28.09.2021 у кількості 5 097 одиниці, а саме: Суперплита 15,0 1185 шт., Doka багатообертовий контейнер 1,20x0,80м 25 шт., Doka гратчастий ящик 1,70x0,80м 10 шт., Doka піддон для штабелювання 1,55x0,85м 21 шт., Чотирьохходова головка Н20 - 379 шт., Утримуюча головка Н20 DF - 462 шт., Doka стійка для перекриття Eurex 20 есо 350 841 шт., Тринога DF15 379шт., Framax Xlife елемент 0,55x3,30м 7 шт., Framax несуча скоба 4 шт., Framax шина затискання 0,90м 77 шт., Framax кутова шина затискання 8 шт., Framax зажимна клема 93 шт., Framax швидкодіючий затискач RU 960 шт., Framax універсальний з`єднувач 10-16 см 325 шт., Framax універсальний затискач 83 шт., Framax Xlife елемент 1,35x3,30м 64 шт., Framax Xlife елемент 0,90x3,30м 16 шт., Framax Xlife елемент 0,45x3,30м 24 шт., Framax Xlife елемент 0,30x3,30м 28 шт., Framax Xlife внутрішній кут 3,30м 12 шт., Framax розпалубочний шпиндель І 37 шт., Framax Xlife універсальний елемент 1,20x3,30м 20 шт., Framax розпалубочний кут І 3,30м 37 шт.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Еліт Форм" (61057, м. Харків, пр-к Воробйова, 10, кв. 1, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "ДОКА Україна Т.О.В." (04210, м. Київ, пр-т Володимира Івасюка, 20-А, ) 2481,00 грн. судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Повне рішення складено "22" березня 2023 р.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст. 256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду через господарський суд Харківської області з урахуванням п.п. 17.5 п.17 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України.

Учасники справи можуть одержати інформацію по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Суддя І.П. Жигалкін