ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" лютого 2023 р. Справа №914/1520/22

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Бонк Т.Б.,

Суддів Бойко С.М., Якімець Г.Г.

секретар судового засідання Кострик К.,

представники сторін:

прокурора: Місінської М.А.,

позивача: Несімко М.П.,

третьої особи: Омельян Є.О.,

відповідача: не з`явився,

розглянувши апеляційну скаргу Державного підприємства "Самбірське лісове господарство" від 16.01.2023 №18 (вх. суду від 23.01.2023 №01-05/222/23)

на рішення Господарського суду Львівської області від 19.12.2022 (повний текст рішення складено 29.12.2022, суддя Щигельська О.І., м. Львів)

у справі № 914/1520/22

за позовом: Керівника Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі

позивача: Городоцької міської ради Львівської області м. Городок, Львівської області

до відповідача: Державного підприємства "Самбірське лісове господарство" Львівська область м. Самбір, Львівської області

третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача: Державна екологічна інспекція у Львівській області, м. Львів

про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст вимог позовної заяви і рішення суду першої інстанції

У липні 2022року керівник Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області звернувся до Господарського суду Львівської області в інтересах держави в особі позивача Городоцької міської ради Львівської області до Державного підприємства «Самбірське лісове господарство» про відшкодування шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 256 955,72 грн.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що внаслідок незаконної рубки в кварталі №11 та №12 Рудківського лісництва ДП «Самбірське лісове господарство» невстановленими особами 42 дерев навколишньому середовищу завдано шкоду в сумі 256 955,72грн (за фактом якої розпочато кримінальне провадження №0000025 від 19.02.2022). Оскільки лісові ділянки перебувають у постійному користуванні ДП " Самбірське лісове господарство", прокурор вказує, що в результаті неналежного виконання відповідачем своїх обов`язків щодо забезпечення охорони і збереження лісу він зобов`язаний відшкодувати завдані збитки.

Як на підстави для звернення з вказаним позовом до суду в інтересах держави в особі Городоцької міської ради прокурор вказує на бездіяльність вказаного органу щодо захисту порушених інтересів територіальної громади в частині недоотримання місцевим бюджетом завданих збитків.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 19.12.2022 у справі № 914/1520/22 позов задоволено. Присуджено до стягнення з Державного підприємства "Самбірське лісове господарство" на користь Городоцької міської ради Львівської області шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 256 955,72 грн. Присуджено до стягнення з Державного підприємства "Самбірське лісове господарство" на користь Львівської обласної прокуратури понесені судові витрати на сплату судового збору у сумі 3854,34 грн.

Рішення суду першої інстанції обґрунтовано тим, що ДП "Cамбірське лісове господарство" не виконало обов`язків, покладених на нього чинним законодавством, зокрема, щодо організації і забезпечення охорони та захисту лісів на підвідомчій йому території земель лісового фонду. Внаслідок невиконання підприємством своїх обов`язків відбулася незаконна порубка дерев та завдано шкоди лісовому фонду. В зв`язку з наведеним, суд встановив вину підприємства відповідача, як постійного лісокористувача, та дійшов висновку про задоволення позову та стягнення шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Короткий зміст вимог та узагальнених доводів учасників справи:

ДП "Самбірське лісове господарство" не погодилась з рішенням суду першої інстанції, подало апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову.

В апеляційній скарзі скаржник, посилаючись на п.7 ч. 3 ст. 29 та п. 4 ч.1 ст. 69-1 БК України, вважає помилковим стягнення судом всієї суми збитків лише на користь місцевого бюджету без зазначення про розподіл таких коштів між державним (30%), обласним (20%) та місцевим бюджетами. Вказує, що в основу оскаржуваного рішення покладено недопустимі докази, оскільки в порушення вимог ст. 222 КПК України, в матеріалах розглянутої господарської справи немає дозволу слідчого або прокурора на розголошення відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000025 від 19.02.2022 (розпочатому за наслідками виявлення спірних незаконних рубок), в тому числі, на використання копій матеріалів кримінального провадження під час звернення до суду в інтересах держави в особі Городоцької міської ради. Зазначає, що за результатами проведеної 16.02.2022 раптової ревізії у межах Рубківського лісництва у кварталах 11, 12 комісією складені польові перелікові відомості, згідно з якими сума збитків становить 208 956,05грн.

У відзиві на апеляційну скаргу прокурор просить залишити оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін, апеляційну скаргу -без задоволення.

Прокурор вказує, що розмір заподіяної шкоди лісу визначений залученим до кримінального провадження спеціалістом Держкоінспекції для нарахування шкоди (відповідно до листа Інспекції від 19.05.2022 сума збитків за рубку двох дерев породи «ясен звичайний» становить 47 556,73грн, сума збитків за рубку 40дерев після уточнення щодо сухостійних дерев-209 398,99грн). На підставі п. 4 ч. 1 ст. 69-1 БК України, п.3.8 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, прокурор зазначає, що шкода, завдана внаслідок незаконної рубки на території Городоцької сільської ради відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок місцевої ради, на території якої вчинено правопорушення, до фонду охорони навколишнього середовища для подальшого перерозподілу їх в автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів у відповідному співвідношенні. Прокурор вважає безпідставними твердження апелянта щодо використання судом недопустимих доказів, оскільки додатки до позовної заяви завірені прокурором, який є процесуальним керівником у кримінальному провадженні №0000025, що вбачається з долучених до позовної заяви запитів до ДП «Самбірське лісове господарство» та Держекоінспекції.

Городоцька міська рада у відзиві на апеляційну скаргу також просить залишити оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін, апеляційну скаргу-без задоволення.

Позивач зазначає, зокрема, що факт виявлення незаконної рубки лісу і відсутність безпосередньо у відповідача як особи, зобов`язаної здійснювати контроль за збереження лісів, інформації з приводу даного факту та своєчасного його виявлення свідчить про наявність вини відповідача щодо неналежної охорони лісу, внаслідок чого вчинено його незаконне вирубування. Вказує, що завдані природним ресурсам збитки відшкодовуються шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок на адміністративній території, на якій вчинено правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом ДКС України в подальшому розподіляються конкретні суми до Державного, обласного та місцевого бюджетів.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 30.01.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою відповідача.

Ухвалою від 13.02.2023 розгляд справи призначено в судовому засіданні 28.02.2023.

У судовому засіданні прокурор, представники позивача та третьої особи заперечили доводи апеляційної скарги та просили залишити оскаржуване рішення суду першої інстанції без змін.

Скаржник не забезпечив явки свого представника в судове засідання.

Копії ухвал апеляційного суду від 30.01.2023 та від 28.02.2023 надіслані ДП «Самбірське лісове господарство» на електронну адресу відповідача, зазначену в апеляційній скарзі .

Суд враховує викладену в ухвалі Верховного Суду від 17.11.2022 у справі № 560/5541/20 та постанові Верховного Суду від 22.11.2022 у справі № 29/5005/6325/2011 (904/7806/21) правову позицію, що якщо учасник надав суду телефон та електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

Розглянувши наявні у справі матеріали, давши належну правову оцінку доводам, які містяться в апеляційній скарзі, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції залишити без змін, з огляду на наступне.

Згідно з встановленими судами першої та апеляційної інстанцій обставин, і визначених відповідно до них правовідносин, вбачається, що :

Відповідно до Статуту Державного підприємства «Самбірське лісове господарство», затвердженого Наказом Державного агентства лісових ресурсів України №307 від 11.02.2022, підприємство створене з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів; ведення мисливського господарства, охорони, відтворення та раціонального використання державного мисливського фонду на території мисливських угідь, наданих у користування Підприємству; одержання прибутку від комерційної діяльності.

Пунктом 3.2. Статуту встановлено зокрема, що одними з основних напрямків діяльності Підприємства є забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу; запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливських тварин; дотримання правил і норм використання лісових ресурсів; ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення.

Відповідно до Акту на право користування землею від 28.10.1958, який видано Виконавчим комітетом Рудківської районної міської Ради депутатів трудящих, Самбірському лісгоспу Рудківського лісництва Рудківського району, Дрогобицької області, в постійне користування відведено 2552,27 гектарів землі згідно з планом і описом меж.

10.02.2022 лісничим Рудківського лісництва складено Акт огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, відповідно до якого у ДП «Самбірське ЛГ», Рудківське лісництво, урочище Гошани квартал 11 вид 9 було виявлено самовільну рубку двох дерев ясена зв., діаметр пнів 80 см і 56 см, кубомасою 4,32 м3.

Відповідно до Акту у результаті цього порушення заподіяно шкоду лісовому господарству на суму 43 233, 36 грн.

15.02.2022 ДП «Самбірський лісгосп» видано Наказ №34-ОСН про проведення раптової ревізії майстерської дільниці у Рудківському лісництві.

На підставі наказу (розпорядження) від 15.02.2022 № 34-ОСН комісією проведено раптову ревізію та складено Акт ревізії Лісового обходу (майстерської дільниці) № 4, Рудківського лісництва, ДП «Самбірський лісгосп» від 16.02.2022 року.

Зокрема, за результатами ревізії виявлено незаконну рубку 40 дерев загальною кубомасою 17,425 м3, квартал №11-28 дерев кубомасою 12,578 м3; квартал №12-12 дерев кубомасою 4,847 м3, що в загальному спричинило шкоди на суму 208 956,05 грн.

Всього у кварталах №11 та №12 було незаконно зрубано 42 дерева на загальну суму 252 189,41 грн.

Листом №146 від 17.02.2022 директор ДП «Самбірський лісгосп» скерував Начальнику відділення поліції №1 (м. Городок) Львівського районного управління поліції №2 ГУ НП у Львівській області матеріали ревізій майстерських дільниць Рудківського лісництва та акт огляду місця вчинення правопорушення №1 від 10 лютого 2022 року для розгляду та вирішення питання про внесення інформації в ЄРДР та здійснення досудового розслідування.

За ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.246КК України, за фактом незаконної рубки лісу у кварталах №11 та №12 Рудківського лісництва ДП «Самбірський лісгосп» у провадженні СВ ВП №1 ЛРУП №2 ГУ НП у Львівській області перебуває кримінальне провадження за №0000025 від 19.02.2022.

05.05.2022 прокурор Городоцького відділу Пустомитівської окружної прокуратури звертався до ДП «Самбірське лісове господарство» з листом №14.55/04-16-2156ВИХ-22, в якому зазначав, що Пустомитівською окружною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000025 від 19.02.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.246 КК України, за фактом незаконної рубки лісу у кварталах №11 та №12 Рудківського лісництва ДП «Самбірський лісгосп». У зв`язку з викладеним, просив надати належним чином завірені копії документів згідно з переліком та повідомити окремі обставини.

У відповідь на вказаний лист відповідач листом №373 від 12.05.2022 надав прокурору запитувані документи, а також зазначив, що ДП «Самбірський лісгосп» користується згаданими земельними ділянками лісогосподарського призначення на підставі планово-картографічних матеріалів лісовпорядкування. Квартали №11 та №12 Рудківського лісництва ДП «Самбірський лісгосп» знаходяться в межах Городоцької ОТГ (поблизу села Градівка) Львівського району. Востаннє ревізія у кварталах №11 та №12 Рудківського лісництва проводилася 19.11.2021. В період часу між цими ревізіями і було вчинено незаконну рубку дерев, виявлену 16.02.2022 під час проведення раптової ревізії та 10.02.2022 під час складання акту огляду місця вчинення правопорушення. Усі наявні матеріали щодо самовільних рубок було скеровано в поліцію.

05.05.2022 прокурор звернувся до Державної екологічної інспекції у Львівській області з запитом, яким просив повідомити Пустомитівську окружну прокуратуру чи проводилися заходи державного нагляду (контролю) за дотримання вимог природоохоронного законодавства на вищевказаній території, виявлені порушення із наданням належним чином завірених копій матеріалів проведених заходів та вжитих заходів реагування. Крім цього, прокурор просив провести та надати розрахунок розміру шкоди, завданої незаконною порубкою дерев у кварталах №11 та №12 Рудківського лісництва ДП «Самбірський лісгосп», згідно польових відомостей.

У відповідь на вказане звернення Державною екологічною інспекцією у Львівській області скеровано на адресу Пустомитівської окружної прокуратури розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу незаконною рубкою дерев різних порід в кварталах № 11 та № 12 Рудківського лісництва ДП «Самбірське лісове господарство» (лист №06-1588 від 19.05.2022).

Відповідно до Розрахунків, наданих Державною екологічною інспекцією у Львівській області, загальний розмір шкоди становить 47 556,73 грн (за 2 дерева породи «ясен») та 276 141,26 грн(40років різних порід).

Листом №14.55/04-16-2534ВИХ-22 від 23.05.2022 прокурор Городоцького відділу Пустомитівської окружної прокуратури просив ДП «Самбірське лісове господарство» надати до Пустомитівської окружної прокуратури розрахунок розміру збитків, завданих лісовому господарству, незаконною рубкою лісу у кварталах №11 та №12 Рудківського лісництва, а також належним чином завірені копії планово-картографічних матеріалів лісовпорядкування, де було вчинено незаконну рубку дерев.

25.05.2022 відповідачем у відповідь на лист прокурора від 23.05.2022 надано копії запитуваних документів.

Листом від 31.05.2022 прокурор просив ДП «Самбірське лісове господарство» повідомити, які з дерев, зазначені у польових перелікових відомостях є сироростучими, а які сухостійними.

На запит прокурора від 31.05.2022 № 14.55/04-16-2695ВИХ-22 ДП «Самбірським ЛГ» повідомлено, що до сухостійних дерев, зазначених у польовій переліковій відомості від 16.02.2022року сторінка 1, належать дерева за № 4,5,6,7,8,9,10,11,12,13,14,20,21,22,23. До сухостійних дерев, зазначених у польовій переліковій відомості від 16.02.2022 сторінка 2, належать дерева за №2,4. Всі решта дерева зазначені у польових перелікових відомостях від 16.02.2022 належать до сироростучих (Лист №449 від 01.06.2022).

02.06.2022 прокурор повторно звертався до Державної екологічної інспекції у Львівській області з листом, в якому просив повідомити чи проводились заходи державного нагляду (контролю) за дотримання вимог природоохоронного законодавства на вищевказаній території, виявлені порушення із наданням належним чином завірених копій матеріалів проведених заходів та вжитих заходів реагування, а також провести та надати розрахунок розміру шкоди, завданої незаконною порубкою дерев у кварталах №11 та №12 Рудківського лісництва ДП «Самбірський лісгосп», згідно з польовими відомостями з уточненнями, які з дерев є сухостійними.

В листі №06-1845 від 08.06.2022 Державна екологічна інспекція у Львівській області надала Розрахунок обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу незаконною рубкою 40 (сорока) дерев різних порід, виявленою при проведенні раптової ревізії лісових кварталів №11 га № 12 Рудківського лісництва ДП «Самбірське ЛГ», відповідно до якого загальний розмір шкоди становить 209 398,99 грн.

04.05.2022 прокурор звертався до Городоцької міської ради з Листом №14.55/04-16-2133ВИХ-22, в якому з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в суді просив повідомити прокуратуру про те, чи зверталася Городоцька міська рада та чи планує звертатися з позовною заявою до ДП «Самбірський лісгосп» про стягнення 252 189,41 грн. шкоди, завданої незаконною рубкою лісу в кварталі №11 та №12 Рудківського лісництва.

Розглянувши лист прокурора, Городоцька міська рада просила заявити позов в інтересах держави в особі Городоцької міської ради Львівської області до ДП «Самбірський лісгосп» про стягнення 252 189,41 грн шкоди, завданої незаконною рубкою лісу в кварталі №11 та №12 Рудківського лісництва (лист 78-1682/0/2-22 від 10 05 2022).

Листом від 09.06.2022 прокурор повторно звернувся до Городоцької міської ради, в якому просив повідомити про те, чи зверталася Городоцька міська рада та чи планує звертатися з позовною заявою до ДП «Самбірський лісгосп» про стягнення 256 955,72 грн шкоди, завданої незаконною рубкою лісу в кварталі №11 та №12 Рудківського лісництва, вжиті заходи до її стягнення.

Городоцька міська рада в листі №78-2215/0/2-22 від 15.06.2022 просила прокурора заявити позов в інтересах держави в особі Городоцької міської ради Львівської області до ДП «Самбірський лісгосп» про стягнення 256 955,72 грн шкоди, завданої незаконною рубкою лісу в кварталі №11 та №12 Рудківского лісництва.

Листом №14.55/04-16-3097ВИХ-22 від 15.06.2022 Пустомитівська окружна прокуратура повідомила Городоцьку міську раду про подання до Господарського суду Львівської області позову в інтересах держави в особі Городоцької міської ради, третя особа на стороні позивача - Державна екологічна інспекція у Львівській області, до ДП «Самбірське лісове господарство» про стягнення 256 955,72 грн. шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

При перегляді рішення місцевого господарського суду судова колегія Західного апеляційного господарського суду керувалась наступним:

Предметом судового розгляду є поданий прокурором позов в інтересах держави в особі Городоцької міської ради до ДП "Самбірського лісове господарство", як постійного лісокористувача, про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу шляхом незаконної порубки дерев.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті (абзаци 1 і 2 частини 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1-3 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру").

Частиною 4 статті 53 ГПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Системне тлумачення положень статті 53 ГПК України та статті 23 Закону України "Про прокуратуру" дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво у суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (висновок викладений у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 31.10.2019 у справі № 923/35/19, від 23.07.2020 у справі № 925/383/18).

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Як вбачається з матеріалів справи, звертаючись з позовом прокурор визначив позивачем Городоцьку міську раду, в обґрунтування чого зазначив, що шкода, заподіяна навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної порубки деревини, завдана саме місцевому бюджету, а факт невідшкодування такої призводить до недоотримання коштів місцевим бюджетом, що порушує інтереси територіальної громади.

Відповідно до ст. 19 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" до компетенції виконавчих органів сільських, селищних, міських рад у галузі охорони навколишнього природного середовища віднесено, зокрема формування і використання місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища у складі місцевих бюджетів.

Згідно із ст. 6 Закону України "Про рослинний світ" органи місцевого самоврядування включено до переліку органів, що здійснюють державне управління у сфері охорони, використання та відтворення рослинного світу.

При цьому, відповідно до пп. 1 п. "б" ч. 1 ст. 33 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до делегованих повноважень виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охороною земель, природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Наявність підстав для звернення до суду із позовами про стягнення шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону довкілля передбачена п."б" ст.47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", відповідно до якого місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Оскільки здійснення самовільних рубок були здійснені у вид. 11, 12 Рудківського лісництва, що знаходяться на території Городоцької міської ради, тому збитки, завдані внаслідок незаконної порубки лісових ресурсів, у відповідності зі ст.47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.29 ч.3 п.7 та ст.69-1 ч.1 п.4 Бюджетного кодексу України підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища міських рад, на території яких вчинено правопорушення, для подальшого перерозподілу у автоматичному режимі між бюджетами відповідних рівнів.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що, звертаючись до суду з даним позовом, прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" та статті 53 ГПК України визначив у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Прокурор не повинен перелічувати усі без винятку органи, уповноважені державою на здійснення повноважень із захисту інтересів держави у відповідному спорі, оскільки згідно зі статтею 53 Господарського процесуального кодексу України та статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурору достатньо довести, що орган, в інтересах якого заявлено позов, уповноважений на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах і суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи прокурора щодо наявності чи відсутності повноважень органу (-ів) влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі № 923/449/18).

Як вбачається з матеріалів даної справи, прокуратура зверталась до Городоцької міської ради з листами, в яких в порядку статті 23 Закону України "Про прокуратуру" інформувала про виявлену незаконну рубку 42дерев, у відповідь на які міська рада повідомила, що не буде звертатись з відповідними позовами та просила прокуратуру заявити відповідний позов.

Вищезазначене свідчить про нездійснення або неналежне здійснення компетентним органом захисту інтересів держави, а також про те, що прокурор дотримався порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відтак, апеляційний суд вважає правильним врахування судом першої інстанцій зазначених вище положень законодавства під час оцінки доводів прокурора щодо підстав представництва інтересів держави в особі міської ради у цій справі (аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 24.02.2021 у справі № 906/366/20).

Як зазначалось вище, предметом спору у даній справі є матеріально-правова вимога про стягнення шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Згідно з ст. 16, ч. 1 ст. 17 Лісового кодексу України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Пунктом 1 частини 2 статті 19 Лісового кодексу України унормовано, що постійні лісокористувачі зобов`язані забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до акту на право користування землею від 28.10.1958, який видано Виконавчим комітетом Рудківської районної міської Ради депутатів трудящих, Самбірському лісгоспу Рудківського лісництва Рудківського району, Дрогобицької області, в постійне користування відведено 2552,27 гектарів землі згідно з планом і описом меж.

Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб (ч. 1 ст. 86 Лісового кодексу України).

У відповідності до ч. 5 ст. 86 названого Кодексу забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

Основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу (ст. 90 Лісового кодексу України).

Пунктами 1, 5 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України визначено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у: незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників; винні у порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України (ст. 107 Лісового кодексу України).

Частиною 1 статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди містяться у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Підставами для покладення відповідальності на особу, яка заподіяла шкоду, за змістом ст.1166 ЦК України є: протиправна поведінка особи, що заподіяла шкоду, шкідливий результат такої поведінки, тобто настання, наявність самої шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і настанням шкоди та вина особи у заподіянні шкоди.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

З аналізу вищенаведених норм права вбачається, що обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

При цьому, не важливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення постійним лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній постійному лісокористувачу ділянці лісу (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 27.03.2018 у справі №909/1111/16).

Судом встановлено, що у лютому 2022 року працівниками ДП «Самбірське лісове господарство» виявлено незаконну рубку 42 дерев в кварталі №11 та №12 Рудківського лісництва ДП «Самбірське лісове господарство».

Як вбачається з матеріалів справи, ДП «Самбірське лісове господарство» створене з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів; ведення мисливського господарства, охорони, відтворення та раціонального використання державного мисливського фонду на території мисливських угідь, наданих у користування Підприємству; одержання прибутку від комерційної діяльності.

Пунктом 3.2. Статуту встановлено зокрема, що одними з основних напрямків діяльності Підприємства є забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу; запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливських тварин; дотримання правил і норм використання лісових ресурсів; ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення.

Беручи до уваги все вищенаведене, колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду, що відповідач не виконав обов`язків, покладених на нього законодавством з охорони лісу, що призвело до незаконної рубки лісу. Внаслідок невиконання підприємством своїх обов`язків завдано шкоди лісу.

Відповідно до статті 1192 Цивільного кодексу України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Розмір шкоди, заподіяний лісу, визначається на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу".

Відповідно до піпд. 8 п. 4 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою КМУ від 19 квітня 2017 р. № 275, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами

За зверненням прокурора, Державна екологічна інспекція у Львівській області провела розрахунок збитків, спричинених незаконною рубкою 42 дерев. Сума збитків становить 256 955,72грн, з яких за рубку 40 дерев різних порід загальний розмір шкоди становить 209 398,99 грн(після відповідного уточнення щодо сухостійних дерев), за рубку 2 дерев породи «ясен» - 47 556,73 грн.

Розрахунок шкоди, завданий державі внаслідок самовільної рубки дерев, здійснено Державною екологічною інспекцією у Львівській області правомірно, з урахуванням діаметрів пнів незаконно зрубаних дерев та коефіцієнтів індексації такс, у відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідач, як постійний лісокористувач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних вирубувань на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування третіми невстановленими особами.

З огляду на викладене, правомірним є висновок суду першої інстанції, що скаржник, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконної рубки 42 дерев, а тому наявні підстави для стягнення з нього завданої природному середовищу шкоди.

Щодо доводів апелянта про помилкове стягнення всієї суми збитків лише на рахунок міської ради, без відповідного розподілу згідно з п.7 ч. 3 ст. 29 та п. 4 ч.1 ст. 69-1 БК України, колегія суддів зазначає наступне.

Визначаючи отримувачів коштів за завдану державі шкоду, прокурор виходив з того, що відповідно до ст. ст. 42, 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок державного бюджету України та місцевих бюджетів. Для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього 4 природного середовища.

Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння шкоди за рахунок, зокрема, частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством. Таким чином, відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу здійснюється на користь відповідних бюджетів за місцем заподіяння екологічної шкоди.

При цьому, згідно з п. 7 ч. З ст. 29 та п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України сума шкоди підлягає стягненню із врахування наступного розподілу: 50 відсотків - до спеціального фонду місцевого бюджету сільської ради, на території якого вчинено правопорушення, 20 відсотків - до спеціального фонду обласного бюджету та 30 відсотків - до спеціального фонду Державного бюджету України.

Главою IV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 № 43 передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про державний Бюджет України є доходами спеціального фонду державного бюджету, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства у розрізі кодів класифікації доходів бюджету.

Тобто шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на певний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище відношенні. Відтак, розподіл грошових стягнень здійснюється автоматично.

Посилання скаржника на те, що оскаржуване рішення прийнято на підставі недопустимих доказів, оскільки в матеріалах справи немає дозволу слідчого або прокурора на розголошення відомостей досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000025 від 19.02.2022, апеляційний суд вважає необгрунтованими, оскільки додані до позовної заяви матеріали, зокрема, копії запитів Пустомитівської окружної прокуратури як органу, який здійснює процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, адресовані ДП «Самбірське лісове господарство», Держаній екологічній інспекції у Львівській області, при поданні позову у даній справі завірені прокурором Пустомитівської окружної прокуратури.

Висновок апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до ч.1 ст.236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ч. 1 ст. 276 ГПК України).

На підставі викладеного колегія суддів Західного апеляційного господарського суду вважає, що рішення Господарського суду Львівської області 19.12.2022 у справі № 914/1520/22 ґрунтується на матеріалах справи та чинному законодавстві і підстав для його скасування немає, а зазначені в апеляційній скарзі доводи скаржника не обґрунтовані і не визнаються такими, що можуть бути підставою для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення.

Судові витрати в суді апеляційної інстанції.

Оскільки у цьому випадку суд апеляційної інстанції не змінює рішення, та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється (частина 14 статті 129 ГПК України). Відтак, згідно з ст.129 ГПК України сплачений судовий збір за подання апеляційної скарги слід залишити за скаржником.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що рішення місцевого господарського суду слід залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Керуючись ст.ст. 86,129, 236, 254, 269, 270, 275, 276, 281, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Державного підприємства "Самбірське лісове господарство" від 16.01.2023 №18 (вх. суду від 23.01.2023 №01-05/222/23) - залишити без задоволення.

2.Рішення Господарського суду Львівської області від 19.12.2022 у справі № 914/1520/22- залишити без змін.

3. Судовий збір за перегляд справи у суді апеляційної інстанції - покласти на скаржника.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення згідно зі ст.ст. 286-289 ГПК України.

5. Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Повний текст постанови складено 10.03.2023

Головуючий суддя Т.Б. Бонк

суддя С.М. Бойко

суддя Г.Г. Якімець