УХВАЛА

м. Київ

13.03.2023Справа № 910/3293/21

За заявою комунального підприємства "Водоканал"

до товариства з обмеженою відповідальністю "ТК Тета" (ідентифікаційний код 22142315) про банкрутство

Суддя Пасько М.В.

Представники: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заявник звернувся до суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника оскільки останній неспроможний сплатити борг.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 23.03.2021 відкрито провадження у справі та призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Забродіна Олексія Михайловича.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.05.2021 затверджено реєстр вимог кредиторів на загальну суму 294.587,90 грн.

Постановою Господарського суду міста Києва від 08.06.2021 визнано боржника банкрутом та призначено ліквідатором боржника арбітражного керуючого Забродіна Олексія Михайловича.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2022 відкладено розгляд спарви на 19.07.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.07.2022 відкладено розгляд справи на 29.09.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.09.2022 відкладено розгляд справи на 10.11.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.11.2022 відкладено розгляд справи на 17.01.2023.

17.11.2022 від ліквідатора боржника надійшов на затвердження звіт та ліквідаційний баланс.

Враховуючи викладене, розгляд справи призначено на 17.01.2023.

10.01.2023 від ліквідатора боржника надійшли додатки до звіту.

16.01.2023 ліквідатор боржника звернувся до суду з заявою про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника та стягнення 778.907, 62 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.01.2023 відкладено розгляд справи на 09.02.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.02.2023 відкладено розгляд справи на 14.03.2023.

21.02.2023 від ОСОБА_1 надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

Суд, розглянувши подане клопотання, суд зазначає наступне.

Частинами 1, 2 статті 197 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) передбачено, що учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Частиною 3 вказаної норми передбачено, що учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Відповідно до частини 4 статті 197 ГПК України під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У той же час частинами 10, 11 статті 197 ГПК України передбачено, що використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки. Відеоконференція, в якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Зазначені норми права, передбачаючи можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, висувають певні вимоги до технічних засобів і технологій, які мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, відео- та звукозапис, а також інформаційну безпеку відеоконференції.

Необхідність проведення відповідного судового засідання у режимі відеоконференції визначається з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень учасниками справи, які з незалежних від них причин не можуть бути присутніми у засіданні суду, а їх участь є обов`язковою. Призначення судових засідань у режимі відеоконференції повинно здійснюватись у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник справи не може брати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи. При цьому, постановлення ухвали про участь учасника судового процесу в судовому засіданні в режимі відеоконференції є правом, а не обов`язком суду.

Аналогічна правова позиція викладена, зокрема, в ухвалах Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 924/349/18 та від 13.03.2019 у справі № 908/2506/17.

Оскільки на час призначеного засідання відсутня технічна можливість забезпечити його проведення в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та дотриманням при цьому вимог щодо інформаційної безпеки відеоконференції, суд дійшов висновку, що заява задоволенню не підлягає.

При цьому, суд зазначає, що в разі неможливості направити уповноваженого представника до Господарського суду міста Києва, заявник не позбавлений права направити письмові пояснення, в яких викласти свою правову позицію, разом з клопотанням про розгляд справи за відсутності його представника.

Керуючись ст. ст. 169, 170, 197, 233-235 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1.Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів.

2.Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя М.В. Пасько