УХВАЛА

08 березня 2023 року

м. Київ

Справа № 911/1456/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Багай Н. О. - головуючого, Дроботової Т. Б., Чумака Ю. Я.,

розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Київської обласної прокуратури

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 у справі

за позовом керівника Білоцерківської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Узинської міської територіальної громади

до: 1) Узинської міської ради, 2) Сільськогосподарського виробничого кооперативу "Розаліївський"

про визнання недійсними рішення та договору оренди,

ВСТАНОВИВ:

12.01.2023 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 (повний текст складено 29.11.2022), ухвалену за результатами перегляду рішення Господарського суду Київської області від 03.11.2021 у справі № 911/1456/21, надіслана 05.01.2023 до Верховного Суду засобами поштового зв`язку.

Ухвалою Верховного Суду від 30.01.2023 (у складі колегії суддів: Багай Н. О. - головуючий, Суховий В. Г., Чумак Ю. Я.) касаційну скаргу заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 у справі № 911/1456/21 залишено без руху на підставі частин 2, 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку з визнанням підстав, викладених у клопотанні про поновлення строку на касаційне провадження неповажними, а також у зв`язку з необхідністю обґрунтування передбачених статтею 287 Господарського процесуального кодексу України підстав подання цієї скарги, надано скаржнику строк для усунення недоліків до 24.02.2023, який при цьому не повинен був перевищувати десяти днів із дня вручення зазначеної ухвали скаржникові.

Розпорядженням начальника управління забезпечення автоматизованого документообігу від 03.03.2023 № 29.3-02/607 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу справи Господарського суду Київської області № 911/1456/21 у зв`язку з перебуванням судді Сухового В. Г. на лікарняному.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.03.2023 у справі № 911/1456/21 визначено колегію суддів у складі: Багай Н. О. - головуючий, Дроботова Т. Б., Чумак Ю. Я.

Верховним Судом установлено, що копію ухвали Верховного Суду від 30.01.2023 скаржник отримав 01.02.2023, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення, яке повернуто відділенням поштового зв`язку на адресу Суду, та відомостями із сайту Укрпошти за ідентифікатором поштового відправлення № 920. Таким чином, останнім днем на подання заяви про усунення недоліків з урахуванням вихідних днів є 13.02.2023.

16.02.2023 до Верховного Суду від заступника керівника Київської обласної прокуратури надійшла касаційна скарга в новій редакції та клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження. Вказані документи були надіслані 13.02.2023 до Верховного Суду засобами поштового зв`язку.

Розглянувши клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про поновлення строку на касаційне оскарження, Верховний Суд дійшов висновку про визнання неповажними причин пропуску строку на касаційне оскарження з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Частинами 2, 3 статті 288 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 зазначеного Кодексу.

Верховним Судом установлено, що останнім днем оскарження постанови Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 (повний текст складено 29.11.2022) відповідно до положень Господарського процесуального кодексу України є 19.12.2022.

Проте касаційна скарга заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 у справі № 911/1456/21 подана 05.01.2023, тобто поза межами 20-денного строку, встановленого частиною 1 статті 288 Господарського процесуального кодексу України для подання касаційної скарги.

У поданому вперше клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження заступник керівника Київської обласної прокуратури зазначав, що не отримував копії оскаржуваної постанови на момент звернення з касаційною скаргою, а тому скаржник вважав підстави пропуску строку на касаційне оскарження поважними і просив поновити цей строк.

Ухвалою Верховного Суду від 30.10.2023 підстави, викладені у клопотанні про поновлення строку, визнані судом неповажними. Для усунення недоліків касаційної скарги скаржнику запропоновано подати клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження та навести інші підстави, підтверджені належними доказами для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

Усуваючи недоліки касаційної скарги, заступник керівника Київської обласної прокуратури звертається до Верховного Суду з клопотанням про поновлення строку на касаційне оскарження, у якому обґрунтовує підстави пропуску строку такими ж доводами, що і в першому клопотанні про поновлення строку. Скаржник зазначає, що оскаржувана постанова не була йому надіслана судом апеляційної інстанції, додаючи при цьому список розсилки поштової кореспонденції Північного апеляційного господарського суду, а тому він вважає, що строк пропущено з поважних причин та просить поновити його.

Згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантується право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі "Пономарьов проти України" (№ 3236/03, від 03.04.2008) вказав, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків на оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Можливість відновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, спрямовані на недопущення безладного перебігу судового процесу (за змістом рішення Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України").

Верховний Суд наголошує, що підстави, викладені у клопотанні про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, щодо невручення Київській обласній прокуратурі копії оскаржуваної постанови є неповажними з огляду на таке.

Відповідно до частини 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно із частиною 6 статті 55 Господарського процесуального кодексу України прокурор та інша особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, з метою вирішення питання щодо наявності підстав для перегляду судових рішень у справі, розглянутій без його (її) участі, має право ознайомлюватися з матеріалами справи в суді та отримувати їх копії. Прокурор користується таким самим правом з метою вирішення питання про вступ у справу за позовом (заявою) іншої особи.

Відповідно до частини 4 статті 7 Закону України "Про прокуратуру" Офіс Генерального прокурора є органом прокуратури вищого рівня щодо обласних та окружних прокуратур, обласна прокуратура є органом прокуратури вищого рівня щодо окружних прокуратур, розташованих у межах адміністративно-територіальної одиниці, що підпадає під територіальну юрисдикцію відповідної обласної прокуратури.

Статтею 10 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що у системі прокуратури України діють обласні прокуратури, до яких належать прокуратури областей, прокуратура Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, Київська міська прокуратура. Обласну прокуратуру очолює керівник обласної прокуратури, керівник прокуратури Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, керівник Київської міської прокуратури, який має першого заступника та не більше трьох заступників. У структурі обласної прокуратури утворюються підрозділи - управління та відділи. Утворення, перелік, територіальна юрисдикція, реорганізація та ліквідація обласних прокуратур, визначення їхньої компетенції, структури і штатного розпису здійснюються Генеральним прокурором.

За приписами пункту 1 частини 1 статті 11 Закону України "Про прокуратуру" керівник обласної прокуратури представляє обласну прокуратуру у зносинах з органами державної влади, іншими державними органами, органами місцевого самоврядування, особами, підприємствами, установами та організаціями.

Відповідно до частини 3 статті 24 Закону України "Про прокуратуру" право подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення в цивільній, адміністративній, господарській справі надається прокурору, який брав участь у судовому розгляді, а також незалежно від участі в розгляді справи прокурору вищого рівня: Генеральному прокурору, його першому заступнику та заступникам, керівникам обласних та окружних прокуратур, першим заступникам та заступникам керівників обласних прокуратур, керівнику, заступникам керівника, керівникам підрозділів Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Згідно з інформацією, наявною в Єдиному державному реєстрі судових рішень, з позовом у справі № 911/1456/21 звернувся до суду керівник Білоцерківської окружної прокуратури і інтересах держави в особі Узинської міської територіальної громади, заявниками апеляційних скарг були Сільськогосподарський виробничий кооператив "Розаліївський" та Узинська міська рада.

Відповідно до частин 1, 3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Згідно із приписами частини 3 статті 290 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником.

Водночас згідно з Законом України "Про прокуратуру" Київська обласна прокуратура є органом прокуратури вищого рівня щодо Білоцерківської окружної прокуратури.

В розумінні Закону України "Про прокуратуру" заступник керівника Київської обласної прокуратури, звертаючись з касаційною скаргою, діє від імені та в інтересах Білоцерківської окружної прокуратури, тобто є її представником в суді касаційної інстанції відповідно до частини 3 статті 24 Закону України "Про прокуратуру". Білоцерківській окружній прокуратурі оскаржувана постанова була надіслана, про що заявляє сам скаржник, додаючи відповідні докази. Таким чином, твердження скаржника щодо ненадсилання йому копії оскаржуваної постанови спростовується наданою ним роздруківкою списку розсилки поштової кореспонденції, відповідно до якої оскаржувану постанову було направлено керівнику Білоцерківської окружної прокуратури. За таких обставин Білоцерківська окружна прокуратура мала своєчасно повідомити Київську обласну прокуратуру про існування повного тексту оскаржуваної постанови, щоб скаржник в свою чергу міг звернутися в строк з касаційною скаргою, передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

Крім того, згідно з частиною 6 статті 6 Господарського процесуального кодексу України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Таким чином, розглянувши клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про поновлення строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що підстави, викладені у ньому, не є поважними та об`єктивно непереборними і не пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами. Поновлення строку на касаційне оскарження за наведених обставин не буде виправданим, оскільки пропуск такого строку безпосередньо залежав від суб`єктивної волі скаржника та особи, яку він представляє. Таке поновлення свідчило би про порушення принципу правової визначеності.

Скаржником належним чином не обґрунтовано звернення з касаційною скаргою після спливу строку на оскарження зазначеної постанови апеляційного господарського суду, оскільки самі лише факти щодо неотримання копії оскаржуваної постанови не можуть вважатися поважними причинами пропуску строків на її оскарження, тому що зумовлені суб`єктивною поведінкою сторони.

При цьому клопотання заступника керівника Київської обласної прокуратури про продовження строку виконання ухвали Верховного Суду від 30.01.2023 не може бути задоволено Судом, оскільки скаржником не наведено жодних мотивів такого продовження.

Пунктом 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

З урахуванням наведеного колегія суддів Верховного Суду дійшла висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 у справі № 911/1456/21 на підставі пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 234, 235, 292, 293 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою заступника керівника Київської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 у справі № 911/1456/21.

2. Матеріали касаційної скарги, в тому числі платіжне доручення від 10.01.2023 № 9 про сплату судового збору на суму 9 080,00 грн повернути Київській обласній прокуратурі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Багай

Судді Т. Б. Дроботова

Ю. Я. Чумак