ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.03.2023м. ДніпроСправа № 904/5895/18

За позовом Криворізької міської ради, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

до Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості з орендної плати за землю в сумі 50 727,72 грн.

Суддя Красота О.І.

за участю секретаря судового засідання Куліуш Ю.О.

Представники:

від Позивача: не з`явився;

від Відповідача: не з`явився;

СУТЬ СПОРУ:

Криворізька міська рада звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Фізичної особи-підприємця Штефан Владислава Олександровича і просить суд стягнути заборгованість з орендної плати за земельну ділянку площею 0,6480 га, з кадастровим номером :03:001:0222 для розміщення тимчасової споруди автостоянки на вул. Гутовського біля житлових будинків 41 та 57 у Довгинцівському районі м. Кривого Рогу за період з 01.01.2016 до 31.12.2016 у розмірі 50 727,72 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем умов Договору оренди земельної ділянки від 14.08.2009 (державна реєстрація від 16.09.2009 №87) в частині сплати орендної плати.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 04.03.2019 (суддя Мельниченко І.Ф.) закрито провадження у справі № 904/5895/18 за позовом Криворізької міської ради до Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про стягнення заборгованості з орендної плати за землю в сумі 50 727,72 грн.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 08.10.2019 ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 04.03.2019 у справі № 904/5895/18 скасовано; справу № 904/5895/18 направлено для продовження розгляду до Господарського суду Дніпропетровської області; стягнуто з Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича на користь Криворізької міської ради витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у сумі 1 921,00 грн.

Постановою Верховного Суду від 27.02.2020 постанову Центрального апеляційного господарського суду від 08.10.2019 у справі № 904/5895/18 залишено без змін.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 904/5895/18 передано для розгляду судді Красоті О.І.

Ухвалою суду від 04.03.2020 вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами.

24.03.2020 від Відповідача надійшли заперечення проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, які обґрунтовані тим, що:

- спір є складним, справа потребує детального розгляду спору по суті та з`ясування всіх обставин справи, оскільки слід враховувати, наскільки тривалими і затяжними виявились судові справи зі спору між тими ж сторонами із аналогічних справ, але за минулий період 2010 року - 2013 року. Неналежний розгляд справи, без витребування та належного дослідження усіх доказів у справі призвело до перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами, що в результаті мало місце багаторазового направлення на повторний розгляд такої заяви судами касаційної інстанції, скасування судового рішення і чергових оскаржень в апеляційному та касаційному порядках.

- наявні сумніви щодо основного доказу (витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки). Відповідач не матиме змоги звернутись в усі установи та надати належні докази, які спростовують позицію Позивача, що свідчить про доцільність переходу до розгляду справи у порядку загального позовного провадження із проведенням підготовчого засідання.

- у судовому порядку (адміністративна справа № 210/5417/15-а) визнається нечинним рішення Криворізької міської ради від 24 червня 2015 року № 3728 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу", з урахуванням якого здійснюється розрахунок заборгованості із орендної плати за землю, оскільки цим рішенням затверджувалась базова вартість 1 кв.м землі міста, з урахуванням чого Позивач вважає, що орендна плата має сплачуватись Відповідачем у більшому розмірі.

Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 20.09.2018 у справі № 210/5417/15-а відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою Фізичної особи-підприємця Ганжи О.В. на рішення Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу від 28.03.2018 та постанову Дніпропетровського апеляційного адміністративного суду від 21.06.2018 у справі за позовом Фізичної особи-підприємця Ганжи О.В. до Криворізької міської ради, за участю третіх осіб: Державного підприємства "Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Діпромісто" ім. Ю.М. Білоконя", Управління містобудування, архітектури та земельних відносин виконкому Криворізької міської ради, Управління розвитку підприємництва виконкому Криворізької міської ради, Головне управління Держгеокадастру в особі Криворізького районного відділу, про визнання протиправним та скасування рішення Криворізької міської ради від 24 червня 2015 року № 3728. По даній справі вирішується клопотання скаржника про зупинення дії оскарженої постанови суду першої інстанції.

Результати розгляду касаційної скарги у справі № 210/5417/15-а можуть вплинути на докази у справі № 904/5895/18, а направлення справи № 210/5417/15-а на повторний розгляд до суду першої інстанції буде свідчити про доцільність зупинення провадження у справі № 904/5895/18.

Також рішення Криворізької міської ради від 24 червня 2015 року №3728 додатково оскаржується іншими землекористувачами міста за новими правилами адміністративного судочинства. Так, постановою Третього апеляційного адміністративного суду від 04.03.2020 у справі № 160/7809/19 скасовано ухвалу Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07.11.2019 про залишення без розгляду позовної заяви ФОП Климович О.Б. до Криворізької міської ради Дніпропетровської області за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ФОП Штефана В.О.

- міська рада не є належним Позивачем, оскільки у даній категорії спорів орган місцевого самоврядування не має повноважень звертатись до суду з такими вимогами, єдиним законодавчо визначеним органом у даному випадку можуть бути лише контролюючі фіскальні органи.

- Позивач, зловживаючи своїми правами, звертається за стягненням заборгованості лише в межах 1 року (хоча має право на стягнення за останні 3 роки в межах строків загальної позовної давності), щоб справа розглядалась як малозначна, та на підставі недостовірних даних і сумнівних доказів безпідставно просить стягнути заборгованість саме у спрощеному порядку без належної змагальності.

Ухвалою суду від 27.03.2020 клопотання Відповідача про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження задоволено; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 23.04.2020 о 10:00 год.

22.04.2020 представник Позивача заявив клопотання про визнання поважними причини неявки представника, а також просив суд відкласти розгляд справи у зв`язку із карантинними заходами на іншу дату й час, про які повідомити додатково.

22.04.2020 Відповідач заявив клопотання про відкладення розгляду справи на інший день, але не раніше 24.04.2020 (закінчення карантинних заходів).

Підготовче засідання 23.04.2020 не відбулось через введення на території України карантину, у зв`язку з чим ухвалою суду від 23.04.2020 відкладено підготовче засідання; про дату та час підготовчого засідання буде повідомлено учасників справи додатково.

Ухвалою суду від 12.05.2020 розгляд справи № 904/5895/18 призначено в підготовчому засіданні на 16.06.2020 о 10:00 год.

09.06.2020 представник Позивача через систему "Електронний суд" подав заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 10.06.2020 у задоволенні заяви Позивача про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

Представник Позивача у підготовче засідання 16.06.2020 не з`явився, 15.06.2020 надіслав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із карантинними заходами.

Представник Відповідача у підготовче засідання 16.06.2020 не з`явився, 01.06.2020 заявив клопотання про відкладення розгляду справи на післякарантинний період.

Ухвалою суду від 16.06.2020 відкладено підготовче засідання на 09.07.2020 о 10:00 год.

30.06.2020 від Відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку із введенням карантину в Україні.

Представники Позивача у підготовчому засіданні 09.07.2020 позовні вимоги підтримали в повному обсязі та просили суд їх задовольнити.

Представник Відповідача у підготовчому засіданні 09.07.2020 подав клопотання про зупинення провадження у справі.

Представник Позивача надав письмові заперечення проти клопотання про зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 09.07.2020 відкладено підготовче засідання на 30.07.2020 о 15:00 год.

Представник Позивача у підготовче засідання 30.07.2020 не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляв, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином.

Представники Відповідача у підготовчому засіданні 30.07.2020 підтримали клопотання про зупинення провадження у справі та надали відповідь (пояснення) на заперечення щодо зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 30.07.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про зупинення провадження у справі до вирішення пов`язаної з нею адміністративної справи № 160/7809/19, яка розглядається Дніпропетровським окружним адміністративним судом за позовом Фізичної особи-підприємця Климович Олени Борисівни до Криворізької міської ради Дніпропетровської області, за участі третьої особи без самостійних вимог, Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича, про визнання протиправним та нечинним рішення Криворізької міської ради у Дніпропетровській області за №3728 від 24 червня 2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття, та набрання законної сили судовим рішенням у цій справі.

Представники Відповідача у підготовчому засіданні 30.07.2020 заявили усне клопотання про продовження строку розгляду справи у підготовчому провадженні на 30 днів.

Ухвалою суду від 30.07.2020 продовжено строк розгляду справи у підготовчому провадженні на 30 днів; відкладено підготовче засідання на 01.09.2020 о 12:00 год.

04.08.2020 Відповідач подав уточнений відзив на позов, в якому проти позовних вимог заперечує та в позові просить відмовити, посилаючись на те, що Позивач невірно тлумачить норми законодавства, умови договору оренди землі, безпідставно завищує розмір орендної плати за землю, невірно здійснює розрахунок розміру орендної плати у 2016 році. Відповідач вважає, що після закінчення строку дії договору оренди жодних змін, (навіть) автоматичних щодо збільшення розміру орендної плати у зв`язку із затвердженням нової технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, чи зміни ставок тощо до припиненого договору не може бути. У договір оренди, який закінчив свою дію, неможливо внести зміни щодо розміру орендної плати. Тобто, за умови використання земельної ділянки після закінчення строку дії договору можливе нарахування заборгованості із орендної плати лише у розмірі, який був визначений та погоджений сторонами на час укладання цього Договору.

11.08.2020 від представника Позивача надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у системі відеоконференцзв`язку "EasyCon".

Ухвалою суду від 17.08.2020 у задоволенні заяви Позивача про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відмовлено.

17.08.2020 Позивач подав відповідь на уточнений відзив на позов, в якій підтримує позовні вимоги в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

31.08.2020 Відповідач заявив клопотання і просив суд долучити до матеріалів справи дане клопотання та дослідити докази, що підтверджують заінтересованість депутатів Криворізької міської ради, які перебувають у трудових відносинах з підприємствами гірничодобувної галузі або ж є акціонерами зазначених підприємств чи заінтересовані у будь-який інший спосіб у прийнятті оскаржуваного в адміністративному порядку рішення Криворізької міської ради № 3728 від 24.06.2015р. "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривий Ріг".

31.08.2020 Відповідач заявив клопотання і просив суд залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Відповідача - Антимонопольний комітет України.

Крім того, 31.08.2020 Відповідач заявив клопотання про призначення у справі судової економічної експертизи.

Також 31.08.2020 Відповідач заявив клопотання і просив суд продовжити процесуальні строки (у тому числі строки підготовчого провадження), які встановлені законом чи судом, на строк дії карантину; відкласти розгляд справи та підготовче судове засідання на інший день, але не раніше закінчення карантинних заходів.

До того ж, 31.08.2020 Відповідач заявив клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

01.09.2020 Відповідач заявив клопотання про долучення до справи правової позиції Верховного Суду.

Позивач у підготовчому засіданні 01.09.2020 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Відповідач у підготовчому засіданні 01.09.2020 проти позовних вимог заперечував, а також підтримав клопотання, заявлені раніше.

Ухвалою суду від 01.09.2020 відкладено підготовче засідання на 24.09.2020 об 11:00 год.

22.09.2020 Позивач подав заперечення, в якому просить суд відмовити у задоволенні клопотання Відповідача про призначення у справі судової економічної експертизи; про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Відповідача - Антимонопольного комітету України.

Представник Позивача у підготовчому засіданні 24.09.2020 підтримав позовні вимоги у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Відповідач у підготовчому засіданні 24.09.2020 проти позовних вимог заперечував та в позові просив відмовити.

Крім того, 24.09.2020 Відповідач заявив клопотання про зупинення провадження у справі до вирішення пов`язаної з нею адміністративної справи № 160/7809/19, яка розглядається Дніпропетровським окружним адміністративним судом за позовом Фізичної особи-підприємця Климович Олени Борисівни до Криворізької міської ради Дніпропетровської області, за участі третьої особи без самостійних вимог, Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича, про визнання протиправним та нечинним рішення Криворізької міської ради у Дніпропетровській області за №3728 від 24 червня 2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття.

До того ж, 24.09.2020 Відповідач заявив клопотання про колегіальний розгляд справи.

Також 24.09.2020 Відповідач подав заяву про відвід судді Красоти О.І.

Позивач проти заявлених Відповідачем клопотань заперечував.

Ухвалою суду від 24.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні Відповідача - Антимонопольного комітету України.

Ухвалою суду від 24.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про продовження процесуального строку.

Ухвалою суду від 24.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про призначення судової економічної експертизи.

Ухвалою суду від 24.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 24.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про колегіальний розгляд справи.

Ухвалою суду від 24.09.2020 відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача про відвід судді Красоти О.І.

Ухвалою суду від 24.09.2020 закрито підготовче провадження; призначено справу до судового розгляду по суті на 15.10.2020 об 11:00 год.

25.09.2020 представник Позивача на електронний суд направив заяву і просив суд провести судове засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку "EasyCon".

Ухвалою суду від 29.09.2020 у задоволенні заяви Позивача про участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції відмовлено.

Позивач у судовому засіданні 15.10.2020 позовні вимоги підтримав у повному обсязі та просив суд їх задовольнити.

Представник Відповідача у судовому засіданні 15.10.2020 подав клопотання про зупинення провадження у справі до закінчення вирішення пов`язаної із нею адміністративної справи № 160/7809/19.

Ухвалою суду від 15.10.2020 відкладено розгляд справи на 17.11.2020 об 11:00 год.

19.10.2020 Позивач надіслав заяву і просив суд надати можливість участі представника Позивача в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку "EasyCon".

Ухвалою суду від 21.10.2020 клопотання Позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено.

17.11.2020 Позивач подав заперечення проти зупинення провадження у справі.

17.11.2020 Відповідач подав відповідь (пояснення) на заперечення Позивача щодо зупинення провадження у справі.

Ухвалою суду від 17.11.2020 зупинено провадження у справі № 904/5895/18 до закінчення вирішення пов`язаної із нею адміністративної справи № 160/7809/19, яка перебуває на розгляді Дніпропетровського окружного адміністративного суду за позовом Фізичної особи-підприємця Климович Олени Борисівни до Криворізької міської ради Дніпропетровської області, за участю третьої особи без самостійних вимог Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича, за участю третіх осіб на стороні Відповідача - Державне підприємство "Український державний науково-дослідний інститут проектування міст "Діпромісто" ім. Ю.М. Білоконя" і Державна служба України з питань геодезії, картографії та кадастру, про визнання незаконним, протиправним, нечинним та скасування рішення Криворізької міської ради у Дніпропетровській області за № 3728 від 24.06.2015 року "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу" з моменту його прийняття, до набрання законної сили судовим рішенням у цій справі.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 18.01.2021 апеляційну скаргу Криворізької міської ради на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2020 у справі № 904/5895/18 залишено без задоволення; ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2020 у справі № 904/5895/18 залишено без змін; судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладено на Криворізьку міську раду.

Ухвалою суду від 15.12.2022 поновлено провадження у справі з 07.02.2023; призначено розгляд справи по суті на 07.02.2023 о 10:00 год.

02.02.2023 від представника Відповідача - адвоката Лісового Д.О. надійшла заява про їх участь у судовому засіданні 07.02.2023 о 10:00 год. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою сервісу "EаsyCon"; у випадку неможливості - відкласти розгляд справи на іншу дату. Крім того, представник Відповідача просив суд проводити всі інші судові засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалою суду від 03.02.2023 у задоволенні заяви представника Відповідача - адвоката Лісового Д.О. про їх участь у судовому засіданні 07.02.2023 о 10:00 год. в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відмовлено.

06.02.2023 від Відповідача надійшли клопотання про стягнення з Позивача витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 117 883,00 грн.; клопотання про долучення і врахування при розгляді справи правових позицій апеляційної та касаційної інстанцій (щодо невідповідності обраного Позивачем способу захисту його прав, що є підставою для відмови у позові); клопотання про долучення та дослідження висновку судового експерта в адміністративній справі № 160/7809/19.

Представник Позивача у судове засідання 07.02.2023 не з`явився, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляв, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

Відповідач та його представник у судовому засіданні 07.02.2023 надали пояснення щодо позовних вимог.

Ухвалою суду від 07.02.2023 відкладено розгляд справи по суті на 07.03.2023 об 11:00 год.

02.03.2023 від Позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою сервісу "EаsyCon".

03.03.2023 від Відповідача надійшло клопотання про стягнення з Позивача витрат на професійну правничу допомогу, з урахуванням збільшення, у розмірі 122 383,00 грн.

Ухвалою суду від 06.03.2023 у задоволенні клопотання Позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду відмовлено.

06.03.2023 від Позивача на адресу суду надійшло клопотання про врахування під час вирішення справи постанови Верховного Суду від 14.09.2022 у справі № 904/4933/15 та заперечення на клопотання Відповідача про стягнення витрат на професійну правничу допомогу, відповідно до якого просив суд у задоволенні клопотання відмовити.

Представник Позивача у судове засідання 07.03.2023 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа та клопотанням про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції від 02.03.2023, у задоволенні якого судом було відмовлено.

Відповідач у судове засідання 07.03.2023 не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлений належним чином, що підтверджується протоколом судового засідання від 07.02.2023, розпискою від 07.02.2023 та довідкою про доставку електронного листа.

Враховуючи, що матеріали справи є достатніми для її розгляду по суті, суд розглянув справу за відсутності представників сторін.

Справа відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод розглядалась протягом розумного строку.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

14.08.2009 між Криворізькою міською радою (далі - Позивач, Орендодавець) та Фізичною особою-підприємцем Штефаном Владиславом Олександровичем (далі - Відповідач, Орендар) укладено Договір оренди земельної ділянки (далі Договір).

Згідно з п. 1 Договору Орендодавець на підставі рішення міської ради від 24.06.2009 №3312 надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для житлової та громадської забудови для розміщення тимчасової споруди автостоянки, яка знаходиться на вул. Гутовського біля житлових будинків №№ 41 та 57 в Довгинцівському районі м. Кривого Рогу.

В оренду передається земельна ділянка площею 0,6480 га (п. 2 Договору).

Кадастровий номер земельної ділянки: :03:001:0222 (п. 4 Договору).

Відповідно до п. 6 Договору Договір укладено на 3 років. Після закінчення строку Договору Орендар, який належно виконував обов`язки відповідно до умов Договору, має за інших рівних умов переважне право поновлення його на новий строк. У цьому разі Орендар повинен не пізніше ніж за два місяці до закінчення строку дії Договору повідомити письмово Орендодавця про намір продовжити його дію. Поновлення Договору здійснюється на підставі ухваленого Орендодавцем відповідного рішення.

Згідно з п. 7 Договору річна орендна плата вноситься Орендарем виключно у грошовій формі незалежно від результатів діяльності Орендаря у трикратному розмірі земельного податку, що встановлюється Законом України "Про плату за землю", на підставі витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виконаного Криворізьким міським управлінням земельних ресурсів, на рахунок Управління ГУДКУ у Дніпропетровській області.

Відповідно до п. 9 Договору орендна плата вноситься щомісячно протягом 30-ти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного місяця. За неповний календарний місяць орендна плата сплачується за дні фактичного користування земельною ділянкою.

Пунктом 10 Договору передбачено, що строки платежу не є сталими і можуть змінюватись відповідно до Закону України "Про Державний бюджет України" на поточний рік.

Розмір нормативної грошової оцінки не є сталим і змінюється у зв`язку з проведенням її щорічної індексації та на підставі інших вимог діючого законодавства. Орендар самостійно зобов`язується щорічно відповідно до інформації Держкомзему про коефіцієнт індексації грошової оцінки земель, опублікований в засобах масової інформації, здійснювати індексацію грошової оцінки земельної ділянки.

Зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки та її індексація проводиться без внесення змін та доповнень до Договору.

Згідно з п. 11 Договору обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженою Кабінетом Міністрів формою, що заповнюється під час укладання або зміни умов Договору чи продовження його дії.

Пунктом 12 Договору передбачено, що розмір та сума орендної плати переглядається без внесення змін до Договору у разі:

- зміни умов господарювання, передбачених Договором (включно зі зміною мети використання або цільового призначення земельної ділянки);

- зміни (збільшення або зменшення) розмірів річної плати за землю, базової вартості 1 кв. м земель міста, розмірів земельного податку, підвищення цін і тарифів, зміни коефіцієнтів індексації, визначених законодавством;

- погіршення стану орендованої земельної ділянки не з вини Орендаря, що підтверджується документами;

- в інших випадках, передбачених законодавством та Договором.

За умовами п. 15 Договору земельна ділянка житлової та громадської забудови передається в оренду для розміщення тимчасової споруди автостоянки.

Відповідно до п. 17 Договору передача земельної ділянки Орендарю здійснюється у п`ятиденний термін після державної реєстрації Договору за актом її приймання-передачі.

Згідно з п. 18 Договору після припинення дії Договору Орендар повертає Орендодавцеві земельну ділянку у стані, не гіршому порівняно з тим, в якому він одержав її в оренду.

Пунктом 19 Договору передбачено, що повернення земельної ділянки здійснюється за актом приймання-передачі (повернення).

Відповідно до п. 21 Договору неповернення земельної ділянки не звільняє Орендаря від сплати орендної плати за фактичне користування земельною ділянкою. Плата за фактичне користування земельною ділянкою вноситься у розмірах, визначених розділом "Орендна плата" Договору. Нарахування орендної плати припиняється з дати оформлення акта приймання-передачі (повернення) земельної ділянки.

За умовами п. 33 Договору Орендар зобов`язаний, зокрема: систематично сплачувати орендну плату у повному обсязі в установлений Договором строк; по закінченню терміну оренди, припиненню чи розірванню Договору оренди земельну ділянку привести в належний стан для подальшого використання та повернути Орендодавцю з оформленням акту приймання-передачі (повернення) земельної ділянки.

Відповідно до п. 36 Договору зміна умов Договору здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов Договору спір розв`язується в судовому порядку.

Пунктом 37 Договору передбачено, що дія Договору припиняється у разі, зокрема закінчення строку, на який його було укладено.

Згідно з п. 45 Договору цей Договір набирає чинності після підписання сторонами та його державної реєстрації.

Договір зареєстрований у Криворізькому відділі Дніпропетровської регіональної філії Державного підприємства "Центр державного земельного кадастру", про що у Державному реєстрі земель вчинено запис від 16.09.2009 № 87.

Рішенням Криворізької міської ради від 24.04.2013 № 1928 Відповідачу відмовлено у поновленні Договору оренди земельної ділянки від 16.09.2009 № 87, зобов`язано припинити комерційне використання земельної ділянки та повернути її міській раді за актом приймання - передачі (повернення).

Рішенням Криворізької міської ради № 3728 від 24.06.2015 затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Кривого Рогу, яка в тому числі містить середню (базову) вартість 1 кв.м земель міста станом на 01.01.2014 у розмірі 270,60 грн. Вказаним рішенням, зокрема рекомендовано Управлінню Держземагентства у Криворізькому районі Дніпропетровської області забезпечити видачу витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок.

Відповідно до витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 18-404-99.0-5655/2-16 від 14.07.2016 нормативна грошова оцінка земельної ділянки загальною площею 6480 кв.м, розташованої по вул. Гутовського біля житлових будинків №№ 41 та 57 на мкр. 2-3 "Східний", м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, складає 9636408,00 грн.

Рішенням Криворізької міської ради № 3727 від 24.06.2015 "Про встановлення ставок земельного податку, розміру орендної плати та пільг зі сплати за землю на території міста Кривого Рогу", яке набрало чинності 01.01.2016, визначено орендну плату за користування земельними ділянками у розмірі 3% від нормативної грошової оцінки цих ділянок (п. 4).

Згідно з п. 6 цього рішення при розрахунку ставок земельного податку та розміру орендної плати за користування земельними ділянками введено понижувальний коефіцієнт до вартості земельних ділянок, визначеної відповідно до витяг з технічної документації щодо нормативної грошової оцінки земель міста, у розмірі 0,30 (з урахуванням коефіцієнтів індексації нормативної грошової оцінки земель: станом на 01.01.2014 у розмірі 1,000; на 01.01.2015 1,249).

Рішення набуло чинності з 01.01.2016 (п. 9 цього рішення).

Звертаючись до суду із цим позовом, Позивач зазначає, що Відповідач після закінчення строку дії Договору не повернув земельну ділянку за актом приймання-передачі та продовжує користуватись земельною ділянкою, у зв`язку із чим Позивачем нараховано Відповідачу орендну плату за фактичне користування земельною ділянкою за період з 01.01.2016 до 31.12.2016 у розмірі 50 727,72 грн.

Ухвалюючи рішення, господарський суд виходив з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, строк дії Договору оренди земельної ділянки від 16.09.2009 закінчився, доказів повернення спірної земельної ділянки за актом приймання-передачі (повернення) матеріали справи не містять.

Згідно з ч. 2 ст. 291 Господарського кодексу України та ч. 1 ст. 31 Закону України "Про оренду землі" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) договір оренди землі припиняється у разі закінчення строку, на який його було укладено.

Аналогічні положення про те, що Договір оренди землі припиняється у разі закінчення строку, на який його було укладено, містить і пункт 37 Договору оренди земельної ділянки від 14.08.2009.

Крім того, в матеріалах справи наявне рішення Криворізької міської ради від 24.04.2013 № 1928 "Про відмову в поновленні договору оренди земельної ділянки від 16.09.2009 № 87", у зв`язку з чим суд дійшов висновку про те, Договір оренди земельної ділянки від 16.09.2009 припинив свою дію 16.09.2012.

Суд зауважує, що орендна плата є платою Орендаря за користування належним Орендодавцю майном та відповідає суті орендних правовідносин, що полягають у строковому користуванні Орендарем об`єктом оренди на платній основі.

Підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки, а розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди.

Відтак, з огляду на встановлені обставини справи щодо закінчення строку дії Договору оренди, відсутні правові підстави для нарахування Відповідачу орендної плати та відповідно її стягнення з останнього.

При цьому, суд відхиляє доводи Позивача про те, що суд має право у цій справі самостійно визначити норму права, яка підлягає застосуванню для ефективного захисту прав Позивача, якщо ним така норма визначена не вірно.

Відповідач з цього приводу зазначає, що Позивачем обрано неналежний спосіб захисту порушеного права, у спірний період. При цьому, Договір оренди закінчився, з огляду на припинення його дії, відсутні правові підстави для нарахування Відповідачу орендної плати. Позивач, як власник землі, міг б звернутись до суду з вимогами про повернення Відповідачем несплачених ним грошових коштів за користування земельною ділянкою і лише із позовом про стягнення безпідставно збережених грошових коштів, а не збитків у вигляді недоплаченої орендної плати. Крім того, спір фактично є спором про стягнення земельного податку, порядок стягнення якого прямо регламентовано податковим законодавством і Криворізька міська рада не має повноважень звертатись до суду з такими вимогами та є неналежним Позивачем у даній справі.

Позивач звернувся з позовом про стягнення заборгованості за Договором оренди земельної ділянки. Відтак предметом спору у цій справі є стягнення заборгованості за договором. Позивач ґрунтує свої вимоги з посиланням на ст.ст. 509, 526, 530, 598-609, 626, 628 Цивільного кодексу України, ст.ст. 80, 83, 96, 152, 206 Земельного кодексу України та ст.ст. 12, 14, 286-289 Податкового кодексу України. Обставини справи, на яких ґрунтується позов це користування Відповідачем земельною ділянкою після закінчення строку дії договору оренди без сплати орендної плати.

Частинами 1, 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

У розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Згідно зі ст. 20 Цивільного кодексу України право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Розпорядження своїм правом на захист є приписом цивільного законодавства і полягає в наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

За змістом статті 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак, зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою Позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога Позивача.

Отже, вказаними приписами процесуального закону прямо передбачено, що суд розглядає справу на підставі поданої позовної заяви, при цьому, саме учасник спору розпоряджається своїми правами щодо предмета спору, підтверджує свої вимоги відповідними доказами, при цьому, предмет та підстави позову визначаються та можуть в установленому порядку змінюватись тільки позивачем, тоді як суд позбавлений права на відповідну процесуальну ініціативу.

При цьому, особа, яка звертається до суду за захистом свого порушеного права, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Суд зауважує, що вирішуючи спір, він надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний Позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права Позивача.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Водночас, установивши наявність у особи, яка звернулась з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу в захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог (правова позиція Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 16.10.2019 у справі №525/505/16-ц).

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові. Аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18 та від 31.10.2019 у справі №916/1134/18.

Суд зазначає, що із закінченням строку договору оренди такий договір є припиненим, що означає припинення дії для сторін всіх його умов, а їх невиконання протягом дії договору є невиконанням зобов`язання за цим договором, що має відповідні наслідки, однак не зумовлює продовження дії договору в цілому або тих його умов, що не були виконані сторонами.

Після спливу строку дії договору невиконання обов`язку з повернення земельної ділянки свідчить про неправомірне користування майном, яке було передане в оренду. Тому права та обов`язки орендодавця та орендаря, що перебували у сфері регулятивних правовідносин, переходять у сферу охоронних правовідносин та охоплюються правовим регулюванням за відповідними нормами Цивільного України та Закону України "Про оренду землі", які регламентують наслідки збереження майна за рахунок іншої особи без достатньої правової підстави або ж наслідки невиконання майнового обов`язку щодо повернення земельної ділянки орендодавцеві.

З урахуванням зазначеного, стягнення орендної плати можливе лише до моменту припинення дії договору, а після припинення договору належним способом захисту прав та інтересів орендодавця може бути відшкодування збитків або стягнення безпідставно набутих грошових коштів.

Відтак, Криворізькою міською радою при зверненні із цим позовом до суду невірно обрано спосіб захисту порушених прав. Водночас, застосування належного способу захисту у цій справі було б можливе лише за умови зміни, зокрема предмету позову, яка може бути реалізована лише Позивачем і лише під час підготовчого провадження.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі ст. ст. 78, 79 Господарського процесуального кодексу України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З огляду на викладене, суд доходить висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Водночас, відповідно до пункту 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.

У пункті 29 Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Ruiz Torija v. Span" від 9 грудня 1994 визначено, що статтю 6 пункт 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень та детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.

Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення ЄСПЛ у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 9 грудня 1994 року, пункт 29; рішення ЄСПЛ у справі "Серявін проти України" від 10 травня 2011 року, пункт 58).

Зважаючи на викладене, суд надав оцінку усім аргументам сторін та учасникам справи, які відносяться до предмета спору.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір за подання позовної заяви покладається на Позивача.

Вирішуючи питання щодо розподілу витрат Відповідача на професійну правничу допомогу у розмірі 122 383,00 грн., суд вважає за необхідне зазначити таке.

Приписами п. 12 ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Відповідно до ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

Згідно з ч. 1 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Відповідно до ч. 2 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Згідно з ч. 3 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

За приписами ч. 4 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Згідно з ч. 5 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України у разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Відповідно до ч. 6 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Пунктом 2 частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі відмови в позові - на позивача.

Згідно з п.п. 1, 2 ч. 5 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує чи пов`язані ці витрати з розглядом справи та чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

За приписами ч. 8 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно зі ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.

Отже, з положень наведених норм випливає, що, визначаючи розмір суми, яка підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити з встановленого у самому договорі розміру та/або порядку обчислення таких витрат.

Одночасно слід враховувати, що витрати на правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування цих витрат.

Таким чином, якщо стороною буде документально доведено, що нею понесені витрати на правову допомогу, а саме: надано договір на правову допомогу, акт приймання-передачі наданих послуг, платіжні документи про оплату таких послуг, розрахунок таких витрат, - то у суду відсутні підстави для відмови у стягненні таких витрат стороні, на користь якої ухвалено судове рішення.

На підтвердження витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 122 383,00 грн. Відповідач надав суду:

- Договір № 1 про надання правової допомоги (на професійну правничу допомогу) від 14.01.2019, укладений між Відповідачем (Клієнт) та Адвокатом Лісовим Д.О. (Адвокат);

- акт здачі-приймання послуг № 7 від 31.12.2019 до Договору № 1 від 14.01.2019 на суму 25 774,00 грн.;

- акт здачі-приймання послуг № 8 від 31.12.2019 до Договору № 1 від 14.01.2019 на суму 40 000,00 грн.;

- рахунок на оплату № 4 від 31.12.2019 на суму 65 774,00 грн.;

- Договір № 2 про надання правової допомоги (на професійну правничу допомогу) від 01.01.2020, укладений між Відповідачем (Клієнт) та Адвокатом Лісовим Д.О. (Адвокат);

- Додаткову угоду № 2 від 01.01.2021 до Договору № 2 про надання правової допомоги (на професійну правничу допомогу) від 01.01.2020;

- Додаткову угоду № 3 від 01.02.2021 до Договору № 2 від 01.01.2020;

- Додаткову угоду № 4 від 31.12.2022 до Договору № 2 від 01.01.2020;

- акт здачі-приймання послуг № 50 від 05.02.2023 до Договору № 2 від 01.01.2020 на суму 31 109,60 грн.;

- акт здачі-приймання послуг № 51 від 05.02.2023 до Договору № 2 від 01.01.2020 на суму 21 000,00 грн.;

- рахунок на оплату № 33 від 05.02.2023 на суму 52 109,00 грн.;

- акт здачі-приймання послуг № 52 від 03.03.2023 до Договору № 2 від 01.01.2020 на суму 4 500,00 грн.;

- рахунок на оплату № 34 від 03.03.2023 на суму 4 500,00 грн.;

- ордер серія АЕ № 1014194 від 01.01.2020;

- свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серія ДП № 3712 від 08.06.2018.

Так, за умовами п.п. 3.1, 3.2 Договору № 1 від 14.01.2019 формою винагороди за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги Клієнту є гонорар, який обчислюється у відповідності до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність". Вартість однієї години наданих послуг складає 40% прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на момент укладення цього Договору розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 841,00 грн. Тобто, за 1 годину наданих послуг Замовник сплачує 736,40 грн. У випадку зміни вищевказаного Закону чи розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно із ним змінюється вартість послуг.

Орієнтована вартість послуг за цим Договором, на момент його укладання, становить 200 000,00 грн. без ПДВ, але в будь-якому разі кінцева вартість послуг визначається сумою документів на оплату (рахунок, квитанція тощо) та узгоджується сторонами в актах здачі-приймання послуг.

Відповідно до п.п. 3.3, 3.4, 3.5 Договору № 1 від 14.01.2019 перелік наданих послуг визначається в акті здачі-приймання послуг. Оплата послуг Адвоката здійснюється протягом 3 календарних днів з моменту фактичного отримання Клієнтом послуг, про що Клієнт отримує квитанцію чи інший підтверджуючий документ. За бажанням Клієнта можлива передплата (аванс) послуг Адвоката. За результатами наданих послуг сторони підписують акт здачі-приймання послуг (далі Акт). Акт підписується протягом 3 днів після фактичного надання послуг. Підписання Акту Клієнтом є підтвердженням відсутності претензій з його боку.

Відповідно до пп. 4.2.4 п. 4.2 Договору № 1 від 14.01.2019 Клієнт зобов`язаний сплатити 2 500,00 грн. за участь у кожному судовому засіданні у господарському суді чи апеляційному господарському суді та за участь Адвоката у кожному судовому засіданні у Верховному Суді сплатити 5 000,00 грн.

Договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами і діє до 31.12.2019 (п. 5.1 Договору № 1 від 14.01.2019).

На виконання умов Договору № 1 від 14.01.2019 Адвокатом за весь період дії цього Договору з 14.01.2019 по 31.12.2019 була надана відповідна правнича допомога, що підтверджується підписаними сторонами актом здачі-приймання послуг № 7 від 31.12.2019 на загальну суму 25 774,00 грн. та актом здачі-приймання послуг № 8 від 31.12.2019 на загальну суму 40 000,00 грн.

Всього вартість наданих послуг за актами № 7, № 8 від 31.12.2019, з урахуванням витраченого часу та участі у судових засіданнях за межами м. Кривого Рогу, складає 65 774,00 грн.

Також Відповідачу було виставлено відповідний рахунок на оплату № 4 від 31.12.2019 на загальну суму 65 774,00 грн.

Крім того, після закінчення строку дії Договору № 1 від 14.01.2019 Відповідачу у рамках цієї справи надавалась правова допомога на підставі Договору № 2 від 01.01.2020.

Так, відповідно до п.п. 3.1, 3.2 Договору № 2 від 01.01.2020, з урахуванням Додаткової угоди № 3 від 01.02.2021, формою винагороди за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги Клієнту є гонорар, який обчислюється у відповідності до ст. 30 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

З 01.01.2020 вартість однієї години наданих послуг складає 40% прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на момент укладення цього Договору розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 102,00 грн. Тобто, за 1 годину наданих послуг Замовник сплачує 840,80 грн. У випадку зміни розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно із ним змінюється вартість послуг.

Орієнтована загальна вартість послуг за цим Договором, на момент його укладання, становить 1 500 000,00 грн., але в будь-якому разі кінцева вартість послуг визначається сумою документів на оплату (рахунок, квитанція тощо) та узгоджується сторонами в актах здачі-приймання послуг.

Відповідно до п.п. 3.3, 3.4, 3.5 Договору № 2 від 01.01.2020, з урахуванням Додаткової угоди № 4 від 31.12.2022, перелік наданих послуг визначається в акті здачі-приймання послуг.

Оплата послуг Адвоката здійснюється протягом 3 календарних днів з моменту фактичного отримання Клієнтом послуг, але не пізніше ніж у строк до 31.12.2023. За бажанням Клієнта можлива передплата (аванс) послуг Адвоката, про що Клієнт отримує квитанцію чи інший підтверджуючий документ.

За результатами наданих послуг сторони підписуються акт здачі-приймання послуг (далі Акт). Акт підписується протягом 3 днів після фактичного надання послуг. Підписання Акту Клієнтом є підтвердженням відсутності претензій з його боку.

Відповідно до пп. 4.2.4 п. 4.2 Договору № 2 від 01.01.2020, з урахуванням Додаткової угоди № 3 від 01.02.2021, Клієнт зобов`язаний сплачувати 3 500,00 грн. за участь Адвоката у кожному судовому засіданні, в якому брав участь Адвокат з 01.01.2020 у Господарському суді Дніпропетровської області, Центральному апеляційному господарському суді та за участь Адвоката у кожному судовому засіданні у Верховному Суді сплатити 6 000,00 грн.

Згідно з пп. 4.2.9 п. 4.2 Договору № 2 від 01.01.2020, з урахуванням Додаткової угоди № 4 від 31.12.2022, Клієнт зобов`язаний сплачувати 4 500,00 грн. за участь Адвоката у кожному судовому засіданні у Господарському суді Дніпропетровської області, Центральному апеляційному господарському суді, Дніпропетровському окружному адміністративному суді, Третьому апеляційному адміністративному суді та за участь Адвоката у кожному судовому засіданні у Верховному Суді сплатити 10 000,00 грн.

Пунктом 3 Додаткової угоди № 4 від 31.12.2022 до Договору № 2 від 01.01.2020 сторони узгодили змінити строк дії цього Договору та погодили, що він діє до 31.12.2023.

На виконання умов Договору № 2 від 01.01.2020 Адвокатом за період з 01.01.2020 по 05.02.2023 була надана відповідна правнича допомога, що підтверджується підписаними сторонами актом здачі-приймання послуг № 50 від 05.02.2023 на загальну суму 31 109,60 грн. та актом здачі-приймання послуг № 51 від 05.02.2023 на загальну суму 21 000,00 грн.

Всього вартість наданих послуг за актами № 50, № 51 від 05.02.2023, з урахуванням витраченого часу та участі у судових засіданнях за межами м. Кривого Рогу, складає 52 109,00 грн.

Також Відповідачу було виставлено відповідний рахунок на оплату № 33 від 05.02.2023 на загальну суму 52 109,00 грн.

До того ж, на виконання умов Договору № 2 від 01.01.2020 Адвокатом за період з 01.02.2023 по 03.03.2023 була надана відповідна правнича допомога, що підтверджується підписаним сторонами актом здачі-приймання послуг № 52 від 03.03.2023 на загальну суму 4 500,00 грн.

Також Відповідачу було виставлено відповідний рахунок на оплату № 34 від 03.03.2023 на загальну суму 4 500,00 грн.

Таким чином, загальний розмір наданої правничої допомоги Адвоката у справі становить 122 383,00 грн., за яку Відповідач має розрахуватись з Адвокатом у строк до 31.12.2023.

Також, відповідно до п. 5 актів № 7, № 8 від 31.12.2019, актів № 50, № 51 від 05.02.2023 та акту № 52 від 03.03.2023 цей акт є підставою для проведення розрахунків за Договором.

Водночас, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої відбулось рішення, всі його витрати на адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час і неспіврозмірним у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити із критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), а також критерію розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує Європейський суд з прав людини, присуджуючи судові витрати на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, згідно з практикою Європейського суду з прав людини заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір - обґрунтованим (рішення у справі "East/West Alliance Limited" проти України").

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Відтак, чинним законодавством не заборонено права суду присуджувати стороні, на користь якої відбулось рішення, за рахунок іншої сторони адвокатські витрати у меншому розмірі, який погоджений у договорі між адвокатом та його клієнтом.

Наявні в матеріалах справи докази не є безумовною підставою для відшкодування судом витрат на професійну правничу допомогу у зазначеному розмірі з іншої сторони, адже цей розмір має бути не лише доведений, а документально обґрунтований та відповідати критерію розумної необхідності таких витрат.

При визначенні суми витрат, які слід покласти на Позивача, суд враховує, що сума витрат на професійну правничу допомогу складає 241,25% від суми позову, що не є співрозмірною.

Також суд враховує, що на розгляді у Господарському суді Дніпропетровської області перебували аналогічні судові справи - № 904/6750/20, № 904/6757/20, №904/6803/20, №904/619/20, № 904/6805/20. При цьому у вказаних справах Відповідач притримувався аналогічної правової позиції, заявляв клопотання та подавав заяви по суті спору аналогічного змісту з тими, які подані у цій справі, що ним не заперечується. Адвокатом у цих справах також був Лісовий Д.О., що вбачається із судових рішень, які містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Вказане впливає на оцінку судом обсягу виконаних адвокатом робіт.

Тому суд доходить висновку, що заявлений до стягнення розмір витрат Відповідача на оплату послуг адвоката не є співрозмірним із сумою позову (50 727,72 грн.) і обсягом наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, у зв`язку з чим стягнення адвокатських витрат у зазначеній Відповідачем сумі (122 383,00 грн.) не відповідає критеріям розумності, співрозмірності та справедливості.

З огляду на викладене, суд доходить висновку про можливість зменшення суми витрат на професійну правничу допомогу та стягнення з Позивача на користь Відповідача 30 000,00 грн.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-79, 86, 123, 126, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити в повному обсязі.

Клопотання Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича про стягнення витрат на професійну правничу допомогу - задовольнити частково.

Стягнути з Криворізької міської ради (50101, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пл. Молодіжна, 1, ідентифікаційний код в ) на користь Фізичної особи-підприємця Штефана Владислава Олександровича ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 30 000,00 грн.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного провадження.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Суддя О.І. Красота

Повне рішення складено

07.03.2023