РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

13.02.2023Справа № 910/8725/22
Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши справу

за позовом Міністерства оборони України (пр.-т. Повітрофлотський, 6, м. Київ, 03168)
доДержавного підприємства "Миколаївський бронетанковий завод" (вул. 1 Слобідська, 120, м. Миколаїв, 54017)
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Державний концерн "Укроборонпром" (04119, Київ, вул. Дегтярівська, 36)
простягнення 1 398 327 грн 69 коп.
Представники сторін:
від позивача: Гром А.М., Падалко Р.М.
від відповідача: Єнтіс М.Є.
від третьої особи: Павленко О.В.
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

07.09.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Міністерства оборони України з вимогами до Державного підприємства "Миколаївський бронетанковий завод" про стягнення 1 398 327 грн 69 коп.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що відповідач в порушення норм чинного законодавства України та укладеного сторонами державного контракту про закупівлю послуг за державні кошти № 370/3/5/2/1/73 від 31.12.2020 належним чином не виконав взяті на себе зобов`язання щодо надання послуг у визначені контактом терміни, у зв`язку з чим в останнього виникла заборгованість у розмірі 1 398 327 грн 69 коп.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.09.2022 відкрито провадження у справі № 910/8725/22 та прийнято позовну заяву до розгляду. Справу постановлено розглядати за правилами загального позовного провадження у закритому судовому засіданні.

07.10.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли документи для долучення до матеріалів справи.

18.10.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив та заява про залучення Державного концерну "Укроборонпром" до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

20.10.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про вступ у справу як представника.

01.11.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду.

09.11.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшли документи на виконання вимог ухвали суду та відповідь на відзив.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.10.2022 залучено до участі у справі Державний концерн "Укроборонпром" в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.12.2022 суд, в порядку статті 120 Господарського процесуального кодексу України, повідомив учасників судового процесу про призначення судового засідання на 16.01.2023.

09.01.2023 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про подання доказу.

11.01.2023 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшли пояснення щодо предмету спору.

12.01.2023 на адресу електронної пошти Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшли пояснення щодо предмету спору.

16.01.2023 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи.

У підготовчому засіданні 16.01.2023 суд протокольною ухвалою постановив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 13.02.2023.

31.01.2023 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшла заява про подання доказу.

У судове засідання 09.08.2021 з`явилися представники сторін та третьої особи та надали пояснення.

Представник позивача надав пояснення по суті справи, відповідно до яких у повному обсязі підтримав заявлені позовні вимоги та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача надав пояснення по суті справи, відповідно до яких заперечив проти заявлених позовних вимог з підстав, викладених у відзиві, та просить суд відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

У судовому засіданні 13.02.2023 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників сторін та третьої особи, розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

31.12.2020 між Міністерством оборони України (замовник за договором) та Державним підприємством "Миколаївський бронетанковий завод" (виконавець за договором) укладено державний контракт про закупівлю послуг за державні кошти № 370/3/5/2/1/73 (далі - контракт), відповідно до умов якого виконавець зобов`язується за завданням замовника з дотриманням вимог законодавства виконати роботи (надати послуги) з ремонту і технічного обслуговування транспортних засобів військового призначення (50630) (капітальний ремонт бронетранспортерів БТР- 80), за номенклатурою, етапами, в обсягах та у строки, які зазначені у календарному плані виконання робіт (надання послуг) (додаток 1 до контракту), що є невід`ємною частиною цього контракту, а замовник зобов`язуються прийняти виконання робіт через 1301 Головне військове представництво Міністерства оборони України та вантажоодержувача і оплатити їх.

Згідно з пунктом 2.22 контракту датою виконання виконавцем зобов`язань щодо: виконання ремонту виробів - є дата підписання акту приймання-передачі виробів замовнику; виконання ремонту (надання послуг) замовнику - є дата підписання сторонами акту приймання наданих послуг з ремонту виробів.

Пунктом 3.14 контракту сторонами погоджено, що поставка та передача виробів виконавцю здійснюється представниками замовника по 1 етапу до 30.01.2021, по 2 етапу до 15.05.2021, по 3 етапу до 15.07.2021.

У відповідності до пункту 3.1 договору виконавець здійснює приймання виробів протягом 3 робочих днів з дня надходження на підприємство про, що повідомляє замовника. Передача замовником виробів для проведення ремонту виконавцю та їх повернення після проведення ремонту здійснюється з обов`язковим оформленням акту приймання-передачі у порядку, визначеному згідно вимог "Порядку передачі військового майна до підприємств, установ та організацій незалежно від форм власності для розроблення, виробництва, модернізації, своєчасного ремонту, проведення ремонту, дослідження технічного стану, спеціальних перевірок і зберігання та його повернення" та оформлюється відповідно до вимог Інструкції з обліку військового майна у Збройних силах України.

Місце доставки та приймання виробів в ремонт, місце передавання з ремонту - підприємство виконавця. Транспортування виробів до місця проведення ремонту здійснюється власними силами та засобами замовника.

Акт приймання-передачі виробів, виконавець надає замовнику після їх передачі вантажоодержувачу не пізніше 3 робочих днів.

У разі ненадходження, або якщо вироби не передані на підприємство у встановлені контрактом строки, виконавець письмово повідомляє замовника. В такому випадку строк виконання робіт (надання послуг) може змінюватися та вносяться зміни в календарний план у встановленому порядку.

Відповідно до пункту 3.8 контракту зобов`язання виконавця по наданню послуг за контрактом вважаються виконаними в повному обсязі після підписання та затвердження замовником акту приймання наданих послуг (додаток 5 до контракту).

Згідно з пунктом 4.1 контракту строк виконання робіт (надання послуг) у цілому або кожного їх етапу визначається календарним планом виконання робіт (надання послуг).

Пунктом 4.2 контракту в обґрунтованих випадках відповідно до спільного рішення сторони мають право коригувати строк виконання робіт (надання послуг) не пізніше ніж за 7 календарних днів до його закінчення шляхом внесення змін до контракту. Про зміну строків виконання робіт з ремонту виробів сторони укладають додаткову угоду до контракту, у визначеному законодавством порядку.

Відповідно до Календарного плану виконання робіт (надання послуг) за державним оборонним замовленням (додаток 1 до контракту) зі змінами, внесеними Додатковою угодою до Контракту від 24.12.2021 № 3 (далі - Календарний план) було визначено, що виконавець зобов`язувався виконати капітальний ремонт бронетранспортерів та надати звітні документи у наступні строки: 1 етап - з 30.01.2021 до 30.06.2021 (30.07.2021 термін надання звітних документів) - 10 од.; 2 етан - з 15.05.2021 до 30.08.2021 - 10 од. (30.09.2021 термін надання звітних документів); 3 етап - з 15.07.2021 до 15.11.2021 - 15 од. (30.11.2021 термін надання звітних документів).

У відповідності до пункту 11.1. контракту, контракт набирає чинності з моменту його підписання і діє до 31.12.2021, а у частині розрахунків до повного виконання.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Дослідивши зміст укладеного між позивачем та відповідачем договору, суд дійшов висновку, що даний правочин за своєю правовою природою договором підряду.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно з частинами 1 та 2 статті 838 Цивільного кодексу України підрядник має право, якщо інше не встановлено договором, залучити до виконання роботи інших осіб (субпідрядників), залишаючись відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи. У цьому разі підрядник виступає перед замовником як генеральний підрядник, а перед субпідрядником - як замовник. Генеральний підрядник відповідає перед субпідрядником за невиконання або неналежне виконання замовником своїх обов`язків за договором підряду, а перед замовником - за порушення субпідрядником свого обов`язку.

У відповідності до частини1 статті 843 Цивільного кодексу України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.

За змістом частини 1 статті 846 Цивільного кодексу України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Як вбачається в матеріалах справи, на виконання зобов`язань за державним контрактом про закупівлю послуг за державні кошти № 370/3/5/2/1/73 від 31.12.2020 відповідачем було надано послуги з ремонту і технічного обслуговування транспортних засобів військового призначення, що підтверджується підписаними між сторонами Актами приймання-передавання виробу від 14.09.2021 № 427, від 14.09.2021 № 428, від 29.09.2021 № 429, від 30.09.2021 № 432, від 30.09.2021 № 433, від 23.11.2021 № 450, від 24.11.2021 № 451, від 15.12.2021 № 467, від 10.12.2021 № 463, від 10.12.2021 № 464, від 15.12.2021 № 465, від 15.12.2021 № 466, від 24.11.2021 № 449, а також на підтвердження виконання зобов`язань надано звітні документи щодо актів приймання наданих послуг з капітального ремонту БТР-80 від 02.12.2021 № 73-25, від 02.12.2021 № 73-26, від 02.12.2021 №73-27, від 02.12.2021 № 73-28, від 02.12.2021 №73-29, від 02.12.2021 № 73-30, від 14.12.2021 №73-31, від 14.12.2021 № 73-32, від 17.12.2021 №73-33, від 17.12.2021 № 73-34 та від 17.12.2021 № 73-35.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем строків надання послуг за державним контрактом про закупівлю послуг за державні кошти № 370/3/5/2/1/73 від 31.12.2020, а також на порушення строків надання звітних документів на підтвердження виконання зобов`язань, у зв`язку з чи заявлено вимоги про стягнення з відповідача 1 306 131 грн 64 коп. пені за порушення строків виконання робіт та 92 196 грн 05 коп. пені за ненадання у встановлений строк звітних документів, що підтверджують факт виконання робіт.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Стаття 629 Цивільного кодексу України передбачає, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Зазначене також кореспондується зі статтями 525, 526 Цивільного кодексу України відповідно до яких зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до частини 1 статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Отже, відповідно до поданих доказів, відповідачем було порушено терміни виконання робіт та надання звітних документів.

Факт порушення термінів виконання робіт та надання звітних документів відповідачем не заперечувався.

Пунктом 1 статті 612 Цивільного кодексу України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно з частиною 1 статті 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

У відповідності до частини 2 статті 217 Господарського кодексу України у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (частина 1 статті 230 Господарському кодексі України).

Згідно з нормами статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до частини 2 статті 231 Господарського кодексу України у разі якщо порушено господарське зобов`язання, в якому хоча б одна сторона є суб`єктом господарювання, що належить до державного сектора економіки, або порушення пов`язане з виконанням державного контракту, або виконання зобов`язання фінансується за рахунок Державного бюджету України чи за рахунок державного кредиту, штрафні санкції застосовуються, якщо інше не передбачено законом чи договором, у таких розмірах: за порушення умов зобов`язання щодо якості (комплектності) товарів (робіт, послуг) стягується штраф у розмірі двадцяти відсотків вартості неякісних (некомплектних) товарів (робіт, послуг); за порушення строків виконання зобов`язання стягується пеня у розмірі 0,1 відсотка вартості товарів (робіт, послуг), з яких допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Підпунктом 1 пункту 7.2 контракту встановлено, що за порушення строків надання послуг виконавець сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1 відсотка від вартості надання послуг з виконання робіт з ремонту виробів (враховуючи пдв), з яких допущено прострочення виконання, за кожний день прострочення поза встановлені контрактом строки ремонту виробів та надання послуг з виконання робіт з ремонту виробів, а також, за прострочення понад 30 днів і виконавця додатково стягується штраф у розмірі 7 відсотків вказаної суми.

Крім того, відповідно до абзацу 4 підпункту 1 пункту 7.2 контракту встановлено, що у випадку неповернення попередньої оплати (її частини) або ненадання в зазначений термін звітних документів, що підтверджують факт виконання послуг. Виконавець сплачує штрафні санкції в розмірі облікової ставки Національного банку України за кожний день прострочення від суми неповернутих коштів.

Нормами статті 218 Господарського кодексу України встановлено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Дії відповідача є порушенням умов контракту, що є підставою для застосування відповідальності (стягнення пені) відповідно до частини 2 статті 231 Господарського кодексу України та умов пункту 7.2 контракту.

Твердження відповідача викладені у відзиві на позовну заяву, що порушення відповідачем термінів виконання робіт було наслідком порушення позивачем термінів надання виробів для ремонту, не приймаються судом до уваги, оскільки у матеріалах справи відсутні докази звернення до позивача з письмовим повідомлення до відповідача внесення змін в календарний план у встановленому контрактом порядку.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на вимоги статті 86 Господарського процесуального кодексу України господарський суд має з`ясовувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення позивачем розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується. У разі якщо відповідний розрахунок позивачем здійснено неправильно, то господарський суд з урахуванням конкретних обставин справи самостійно визначає суми пені та інших нарахувань у зв`язку з порушенням грошового зобов`язання, не виходячи при цьому за межі визначеного позивачем періоду часу, протягом якого, на думку позивача, мало місце невиконання такого зобов`язання, та зазначеного позивачем максимального розміру відповідних пені та інших нарахувань.

Тобто визначаючи розмір заборгованості за договором, зокрема, в частині пені суд зобов`язаний належним чином дослідити поданий стороною доказ (в даному випадку - розрахунок заборгованості), перевірити його, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а у випадку незгоди з ним повністю чи частково - зазначити правові аргументи на його спростування і навести у рішенні свій розрахунок - це процесуальний обов`язок суду.

За результатами здійсненої за допомогою системи "ЛІГА" перевірки нарахування позивачем заявленої до стягнення суми пені судом встановлено, що розмір пені, перерахований судом у відповідності до приписів чинного законодавства та в межах визначеного позивачем періоду прострочення, відповідає вимогам зазначених вище норм законодавства, умовам договору та є арифметично вірним, тому вказані вимоги позивача про стягнення з відповідача 1 306 131 грн 64 коп. пені за порушення строків виконання робіт та 92 196 грн 05 коп. пені за ненадання у встановлений строк звітних документів, визнаються судом обґрунтованими.

Крім того, суд зазначає, що за змістом частини 3 статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до частини 1 статті 233 Господарського кодексу України у разі, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки), майновий стан сторін.

При цьому, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Застосоване у частині 3 статті 551 Цивільного кодексу України та статті 233 Господарського кодексу України словосполучення "суд має право" та "може бути зменшений за рішенням суду" свідчить про те, що саме суди першої та апеляційної інстанцій користуються певною можливістю розсуду щодо зменшення розміру штрафних санкцій (неустойки), оцінюючи розмір збитків та інші обставини, які мають істотне значення. Натомість, вирішення цих питань не відноситься до повноважень Верховного Суду, завдання якого полягає лише у перевірці правильності застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права на підставі встановлених фактичних обставин справи (постанови Верховного Суду від 12.02.2020 року у справі № 916/2259/18, від 24.02.2020 року у справі № 917/686/19, від 26.02.2020 року у справі № 922/1608/19, від 15.04.2020 року у справі № 922/1607/19).

Закон не містить вичерпного переліку обставин, які можуть бути враховані судом при зменшенні розміру неустойки, тому боржник і кредитор мають право посилатися й на інші обставини, які мають довести, а суд - оцінити при ухваленні рішення.

Таким чином, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Державне підприємство "Миколаївський бронетанковий завод" є стратегічним підприємством і приймає участь у посиленні обороноздатності України (здійснює відповідні види ремонту військової броньованої техніки) в час проведення бойових дій на території України.

На виконання умов державних контрактів відповідач проводить закупівлю складових частин для здійснення у першу чергу ремонту військової техніки, що надходить безпосередньо із районів бойових дій, які впиняються на території України. Всі фінансові ресурси підприємства направлено на швидке відновлення боєздатності цієї техніки та негайного спрямування її до Збройних Сил України для відсічі Російської агресії, що є одним із пріоритетних напрямків підприємства у забезпеченні оборони Держави.

Таким чином, відповідач наразі, докладає всіх зусиль для збереження життя людей та зміцнення обороноздатності країни.

З огляду на те, що в матеріалах справи відсутні докази того, що для позивача мали місце будь-які негативні наслідки (збитки тощо) через прострочення відповідачем поставки спірного товару, так само, як відсутні докази й того, що вказаних негативних наслідків зазнали будь-які інші учасники господарських правовідносин, з огляду на що, користуючись правом, наданим вищезазначеними положеннями чинного законодавства, суд вважає за можливе зменшити розмір присудженої до стягнення з відповідача пені на 90%, а саме до 139 832 грн 77 коп.

Згідно з частиною 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Судовий збір покладається на відповідача, з огляду те, що спір у даній справі виник у зв`язку з неправильними діями Державного підприємства "Миколаївський бронетанковий завод", а часткове задоволення позовних вимог обумовлене реалізацією судом свого права на зменшення неустойки.

Керуючись статтею 74, статтями 76-79, статтею 86, статтею 123, статтею 129, статтями 232-233, статтями 237- 238, статтею 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Державного підприємства "Миколаївський бронетанковий завод" (54017, Миколаївська обл., місто Миколаїв, вулиця 1 Слобідська, будинок 120, ідентифікаційний код 07856371) на користь Міністерства оборони України (проспект Повітрофлотський, 6, м. Київ, 03168, ідентифікаційний код 00034022) штрафні санкції розмірі 139 832 (сто тридцять дев`ять тисяч вісімсот тридцять дві) грн 77 коп. та витрати по сплаті судового збору у розмірі 20 974 (двадцять тисяч дев`ятсот сімдесят чотири) грн 92 коп.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повний текст рішення складено: 13.03.2023

Суддя Н.Плотницька