ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________
У Х В А Л А
ПРО ВІДМОВУ У ВІДКРИТТІ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ
ПРО НЕПЛАТОСПРОМОЖНІСТЬ
01.03.2023 Справа № 905/421/22
Господарський суд Донецької області у складі судді Кротінової О.В.
при секретарі судового засідання Галагузі М.П.,
за заявою боржника ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 )
про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність,
за участю представників:
від боржника: не з`явився, -
ВСТАНОВИВ:
У провадженні Господарського суду Донецької області перебуває справа №905/421/22 за заявою боржника ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.
Ухвалою суду від 14.06.2022 прийнято заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до розгляду; визначено про дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомити учасників справи додатково відповідною ухвалою суду; зобов`язано заявника надати суду до дати підготовчого засідання належним чином засвідчені копії наступних документів:
- договору №002/12322156-SP(12408188) від 04.11.2021, укладеного з АТ "ТАСКОМБАНК";
- договору №: 14063877 від 23.03.2020 року, укладеного з АТ "А-БАНК";
- договору від 26.02.2020, укладеного з АТ "УНІВЕРСАЛ БАНК".
- довідки АТ "ТАСКОМБАНК", АТ КБ "ПРИВАТБАНК", АТ "А-БАНК", АТ «Альфа-Банк» та АТ "ІДЕЯ БАНК" про наявні рахунки ОСОБА_1 , відкриті у вказаних банківських установах;
- виписки з особових рахунків ОСОБА_1 , відкриті у АТ "ТАСКОМБАНК", АТ КБ "ПРИВАТБАНК", АТ "А-БАНК", АТ «Альфа-Банк» та АТ "ІДЕЯ БАНК", оформлені відповідно до вимог Положення «Про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України», затвердженого постановою Правління НБУ № 75 від 04.07.2018 року.
Ухвалою суду від 07.07.2022 призначено підготовче засідання по справі №905/421/22 на 20.07.2022 об 11:15 год., яке відбудеться у приміщенні Господарського суду Донецької області за адресою: м.Харків, пр.Науки, буд.5, каб.№ 411; зобов`язано заявника виконати вимоги ухвали суду від 14.06.2022 до дати підготовчого засідання.
Ухвалою суду від 20.07.2022 відкладено підготовче засідання по справі №905/421/22 на 05.09.2022 року об 11:50 год., яке відбудеться у приміщенні суду, за адресою: м. Харків, пр. Науки, 5, кабінет № 411; повторно зобов`язано заявника надати суду до дати підготовчого засідання належним чином засвідчені копії наступних документів:
- договору №002/12322156-SP(12408188) від 04.11.2021, укладеного з АТ "ТАСКОМБАНК";
- договору №: 14063877 від 23.03.2020 року, укладеного з АТ "А-БАНК";
- договору від 26.02.2020, укладеного з АТ "УНІВЕРСАЛ БАНК".
- довідки АТ "ТАСКОМБАНК", АТ КБ "ПРИВАТБАНК", АТ "А-БАНК", АТ «Альфа-Банк» та АТ "ІДЕЯ БАНК" про наявні рахунки ОСОБА_1 , відкриті у вказаних банківських установах;
- виписки з особових рахунків ОСОБА_1 , відкриті у АТ "ТАСКОМБАНК", АТ КБ "ПРИВАТБАНК", АТ "А-БАНК", АТ «Альфа-Банк» та АТ "ІДЕЯ БАНК", оформлені відповідно до вимог Положення «Про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України», затвердженого постановою Правління НБУ № 75 від 04.07.2018 року.
31.10.2022 від ОСОБА_1 через підсистему «Електронний суд» отримано клопотання б/н від 28.10.2022 про долучення документів з додатками.
Справа перебувала у провадженні судді Бокової Ю.В.
З дотриманням приписів ст.32 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, Засад використання автоматизованої системи документообігу суду в Господарському суді Донецької області, затверджених протоколом зборів суддів №4 від 14.09.2016 (зі змінами та доповненнями), у зв`язку з обранням судді Бокової Ю.В. членом Вищої ради правосуддя, для розгляду справи №905/421/22 визначено суддю Кротінову О.В. (розпорядження керівника апарату Господарського суду Донецької області №02-01/52 від 25.01.2023, протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.01.2023).
Ухвалою суду від 25.01.2023 прийнято справу №905/421/22 до свого провадження; призначено підготовче засідання суду на 07.02.2023 о 14:00 год.; повідомлено, що участь у судовому засіданні можлива для учасників справи в режимі відеоконференції та відбудеться лише за умови наявності об`єктивних обставин, які забезпечать безпеку проведення судового засідання у приміщенні Господарського суду Донецької області; роз`яснено необхідність дотримання приписів ст.197 Господарського процесуального кодексу України при поданні клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.
16.02.2023 від боржника через підсистему «Електронний суд» отримано клопотання б/н від 16.02.2023 про вирішення питання у справі про неплатоспроможність за його відсутності у підготовчому засіданні суду та за наявними в матеріалах справи відомостями.
У судове засідання 01.03.2023 боржник не з`явився.
Дослідив розглядуване звернення суд виходить з такого.
Відповідно до положень ст.115 Кодексу України з процедур банкрутства боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо: 1) розмір прострочених зобов`язань боржника перед кредитором (кредиторами) становить не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати; 2) боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців; 3) ухвалено постанову у виконавчому провадженні про відсутність у фізичної особи майна, на яке може бути звернено стягнення; 4) існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності). До складу грошових вимог, у тому числі щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції.
Частиною 3 ст.116 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються: 1) довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником; 2) документи, що підтверджують наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця; 3) конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором; 4) опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна; 5) копії документів, що підтверджують право власності боржника на майно; 6) перелік майна, що перебуває у заставі (іпотеці) або є обтяженим в інший спосіб, його місцезнаходження, вартість, а також інформація про кожного кредитора, на користь якого вчинено обтяження майна боржника, - ім`я або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), сума грошових вимог, підстава виникнення зобов`язань,
Таким чином, при вирішенні питання про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність суд, з огляду на зазначені вище приписи закону, має визначити наявною хоча б одну із наведених вище підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, фізична особа ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у зв`язку з неможливістю погасити заборгованість у розмірі 243147,19 грн.
У заяві б/н від 06.06.2022 про усунення недоліків боржником вказано, що ним надано Конкретизований список кредиторів і боржників /КСК/ із зазначенням інформації щодо кожного кредитора - його найменування, місцезнаходження, ідентифікаційного коду юридичної особи, суми грошових вимог, загальної суми заборгованості, підстав виникнення зобов`язань, строку їх виконання згідно із договором. Крім того, щодо більшості кредиторів (стосовно тих, договори з якими в боржника наявні та він має змогу надати), зазначено суму основного зобов`язання, суми нарахованих відсотків, суми неустойки, розмір загальної вартості кредиту щодо кожного кредитора окремо. Для уточнення вищевказаної інформації додано кредитну історію витребувану з ТОВ «Українське бюро кредитних історій».
Як вбачається з матеріалів справи, заявником надано суду конкретизований список кредиторів, проте, останній містить у собі загальну суму грошових вимог відповідних фінансових установ без обов`язкового окремого зазначення суми неустойки (штрафу, пені), наведено тільки положення окремих договорів щодо застосування штрафних санкцій без визначення суми та визначено "відповідно до Таблиці власних розрахунків", у зв`язку із чим відповідний список не може братись судом до уваги як належний доказ.
Пунктом 5.32 Національного стандарту ДСТУ 4163:2020 визначено, що у разі створення примірника електронного документа з паперовим носієм інформації на ньому проставляють штрих-код або QR-код, що містить: скорочене найменування юридичної особи, дату реєстрації, реєстраційний індекс. QR-код також має містити відомості про підписувача електронного документа або накладення електронної печатки, а саме: прізвище, ім`я, по батькові підписувача або найменування юридичної особи (для електронної печатки), номер сертифіката і строк його дії. Окрім того, QR-код додатково мас містити дати накладання кваліфікованих електронних підписів і печаток на електронний документ, що беруть із кваліфікованих електронних позначок часу. Для актів додатково зазначають дані про погодження.
Отже, роздруківка кредитного звіту у текстовому режимі, що не містить штрих-коду або QR-коду, є паперовою копією цього електронного документа. При цьому паперова копія кредитного звіту (як електронного документа) має засвідчуватись у порядку, визначеному чинними законодавством України.
Подання до суду учасником справи паперової копії кредитного звіту (як електронного документа/доказу) є можливим:
1) якщо паперова копія кредитного звіту засвідчена згідно вимог Національного стандарту ДСТУ 4163-2020 самим Бюро як особою, яка сформувала цей звіт та здійснює на своїх серверних станціях, серед іншого, обробку інформації, що складає кредитну історію;
2) без засвідчення учасником (оскільки стаття 96 ГПК України того не вимагає), який подає паперову копію кредитного звіту, однак за умови, якщо у такого учасника чи іншої особи наявний оригінал цього електронного доказу - кредитного звіту, про що він зобов`язаний повідомити суд.
Відтак, самого кредитного звіту недостатньо для підтвердження вказаних обставин, оскільки такий звіт хоч і є підтвердженням наявності кредитних відносин боржника з кредиторами, однак може містити неповну чи недостовірну інформацію про розмір заборгованості боржника, в тому числі за основним зобов`язанням.
Отже, подання боржником при зверненні до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність лише кредитного звіту, однак без додавання інших документів (які стали підставою виникнення грошового зобов`язання у розумінні статті 1 КУзПБ) для належного підтвердження розміру заборгованості цього боржника (в тому числі за основним зобов`язанням), підстав виникнення зобов`язань та строків їх виконання, є недостатнім для доведення відповідних обставин.
Аналогічні висновки містить постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.11.2022 у справі №917/1604/21.
Тобто строк повернення кредиту за цими договорами не настав на момент подачі заяви б/ від 23.02.2022 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи.
Інформації за станом на теперішній час не надано.
Як вбачається з матеріалів справи, заявником у заяві б/н від 06.06.2022 про усунення недоліків зазначено, що у останнього відсутня незначна частина кредитних договорів, на підставі яких виникла заборгованість, оскільки вони знаходяться у кредиторів, і жодних договорів або інакших підтверджень виникнення зобов`язання боржник не отримував, проте звертався до них та просив про надання принаймні відповідних копій кредитних договорів, оскільки він, як сторона договору навіть не мав змоги ознайомитись з ними в електронних кабінетах боржника, внаслідок відсутності доступу до них.
При цьому, доказів звернення до відповідних банківських установ суду не надано, отримання боржником сум позики (кредиту) до матеріалів заяви у повному обсязі також не додано, що в свою чергу позбавляє можливості суд визначити реальну заборгованість боржника за тілом кредиту, яка обов`язково для відкриття провадження має перевищувати 30 розмірів мінімальної заробітної плати.
Виходячи з документів наявних у матеріалах справи суд не вбачає можливим самостійно визначити та дійти висновку про те, що розмір прострочених зобов`язань боржника перед кредитором (кредиторами) дійсно становить не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати та чи припинив боржник погашення кредитів або здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців.
Суд звертає увагу, що звернення до господарського суду фізичної особи, яка вважає себе неплатоспроможною потребує належної підготовки та подання до суду повного пакету документів, визначених Кодексом України з процедур банкрутства для підтвердження наявності підстав за яких господарський суд без будь-яких сумнівів може відкрити провадження у справі про неплатоспроможність такої фізичної особи. Оскільки Кодексом України з процедур банкрутства лише боржнику - фізичній особі надано право ініціювати провадження про свою неплатоспроможність, то відповідно і обов`язок доведення перед судом наявності ознак такої неплатоспроможності покладається саме на нього.
Пунктом 11 ч.3 ст.116 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається декларація про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства
Відповідно до ч.5 ст.116 Кодексу України з процедур банкрутства декларація про майновий стан подається боржником за три роки (за кожен рік окремо), що передували поданню до суду заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Декларація повинна містити інформацію щодо майна, доходів та витрат боржника і членів його сім`ї, що перевищують 30 розмірів мінімальної заробітної плати.
До членів сім`ї боржника належать особи, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, інші особи, які спільно з ним проживають, пов`язані спільним побутом, мають взаємні права та обов`язки (крім осіб, взаємні права та обов`язки яких з боржником не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі.
Крім того, відповідно до п.9 Приміток до затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 21.08.2019 року № 2627/5 форми Декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність, боржник за розділами декларації зазначає всю інформацію про членів сім`ї, яка йому відома та яку він може отримати з офіційних джерел (правовстановлювальні документи, відповідні державні реєстри). Якщо член сім`ї не надав боржнику інформацію і така інформація не може бути отримана ним з офіційних джерел, у відповідному рядку декларації зазначається "Член сім`ї не надав інформацію".
Як убачається із доданих до заяви декларації про майновий стан боржника за 2019, 2020,2021 роки, заявником у відповідних рядках декларацій вказано про те, що члени родини боржника інформації не надавали.
Водночас, до заяви не додано доказів звернення до відповідних офіційних джерел щодо отримання інформації про членів сім`ї, яка необхідна була йому для заповнення розділу ІІ та ІІІ декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність.
У постанові Верховного Суду у справі №910/6639/20 зазначено , що з огляду на мету та цілі Кодексу України з процедур банкрутства інститут неплатоспроможності фізичних осіб призначений для зняття з боржника - фізичної особи тягаря боргів, які мають значний розмір та не можуть бути погашені за рахунок поточних доходів та належного цій особі майна. Правове регулювання відносин, що виникають між боржником та іншими учасниками справи про неплатоспроможність, має на меті поетапно створити для боржника - фізичної особи найбільш сприятливі умови для погашення боргів шляхом їх реструктуризації, а при нерезультативності таких заходів - забезпечити ефективний механізм продажу активів боржника.
На переконання суду, коло членів сім`ї боржника в частини п`ятої статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства визначено у зв`язку із встановленням його обов`язку подати декларацію про майновий стан боржника за відповідною формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства, як додаток до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Подання декларації про майновий стан боржника полягає у необхідності підтвердження наявності підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, зазначених у частині другій статті 115 Кодексу України з процедур банкрутства.
Подання декларації про майновий стан надає можливість не лише встановити перелік та вартість майна, стан доходів та витрат на відповідну дату, а й динаміки розміру активів за відповідний період. Поряд з цим, ця декларація повинна містити відомості, що можуть свідчити про ухилення боржника від погашення боргу перед кредиторами.
Судова палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №910/6639/20 також зазначила, що включення до кола членів сім`ї осіб, які перебувають у шлюбі з боржником (у тому числі якщо шлюб розірвано протягом трьох років до дня подання декларації), а також їхніх дітей, у тому числі повнолітніх, батьків, осіб, які перебувають під опікою чи піклуванням боржника, пояснюється фідуціарним, зазвичай, характером відносин боржника з цими особами (обов`язок діяти якнайкраще в інтересах таких осіб), що може сприяти ухиленню від виконання боржником зобов`язань перед кредиторами шляхом перереєстрації майна (майнових прав) на цих осіб. До цих зловживань правом боржник може вдатись незалежно від того, що ці особи проживають окремо від боржника, не пов`язані з ним спільним побутом та сімейними правами і обов`язками.
Беручи до уваги такі обставини, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а отже керуючись п.1 ч.4 ст.119 Кодексу України з процедур банкрутства у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 суд відмовляє.
Існування інших обставин для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не встановлено.
Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.
У даній справі суд дійшов висновку, що заявнику надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.
Керуючись ст.ст.1, 2, 9, 113, 119 Кодексу України з процедур банкрутства, ч.6 ст.12, ст.ст.86, 232 - 235, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд, -
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_1 ).
У судовому засіданні 01.03.2023 постановлено вступну та резолютивну частини ухвали.
Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття (ст.9 Кодексу України з процедур банкрутства).

Ухвала може бути оскаржена протягом строку, встановленого ст.256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 07.03.2023, у зв`язку з перебуванням судді 06.03.2023 у запланованій відпустці.

Суддя О.В. Кротінова