УХВАЛА

м. Київ

08.03.2023Справа № 910/3150/23

Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1 , Київська область, Бучанський район, с. Блиставиця

до 1. Київської обласної державної адміністрації (Київської обласної військової адміністрації), м. Київ

2. Релігійної організації «Релігійна громада парафія Святої великомучениці Параскеви Київської єпархії Української православної церкви (Православної церкви України) с. Блиставиця Бучанського району Київської області», Київська область, Бучанський район, с. Блиставиця

про визнання недійсним статуту та скасування запису, -

ВСТАНОВИВ:

28.02.2023 року ОСОБА_1 (позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Київської обласної державної адміністрації (Київської обласної військової адміністрації) (відповідач-1) та Релігійної організації «Релігійна громада парафія Святої великомучениці Параскеви Київської єпархії Української православної церкви (Православної церкви України) с. Блиставиця Бучанського району Київської області» (відповідач-2) про визнання недійсним статуту відповідача-2 та скасування запису про державну реєстрацію змін до відомостей відповідача-2.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями матеріали справи передано на розгляд судді Морозову С.М.

Розглянувши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 4 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав та інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Як вбачається із позовної заяви відповідачами в справі визначено Київську обласну державну адміністрацію (Київську обласну військову адміністрацію) та Релігійну організацію «Релігійна громада парафія Святої великомучениці Параскеви Київської єпархії Української православної церкви (Православної церкви України) с. Блиставиця Бучанського району Київської області».

Однак, відповідно до змісту позовної заяви, позовні вимоги викладено до Релігійної організації «Релігійна громада парафія Святої великомучениці Параскеви Київської єпархії Української православної церкви (Православної церкви України) с. Блиставиця Бучанського району Київської області», а не до відповідача-1.

Оскільки викладена позовна заява повинна містити вимоги до сторони відповідача-1 у справі, чого, в даному випадку, не дотримано, позовна заява підлягає залишенню без руху до усунення позивачем зазначеного недоліку.

Окрім того, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2023 рік" з 1 січня 2023 року прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2 684 грн 00 коп.

Відповідно до п. 3.1. Інструкції "Про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті", затвердженої Постановою Правління НБУ від 21.01.2004 року №22, платіжне доручення оформляється платником за формою, наведеною в додатку 2 до цієї Інструкції, згідно з вимогами щодо заповнення реквізитів розрахункових документів, що викладені в додатку 8 до цієї Інструкції, та подається до банку, що обслуговує його, у кількості примірників, потрібних для всіх учасників безготівкових розрахунків.

Отже, належним доказом про сплату судового збору є оригінал квитанції установи банку або відділення поштового зв`язку, які прийняли платіж, платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення.

Згідно п. 2.21. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України №7 від 21.02.2013 року платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, яка саме позовна заява (заява, скарга, дія) оплачується судовим збором.

Відповідні документи подаються до господарського суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені із застосуванням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

Натомість як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем не надано доказів сплати судового збору.

З огляду на викладене позовна заява підлягає залишенню без руху задля надання позивачу можливості усунути зазначені судом недоліки.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

За наведених обставин, оскільки подана позивачем позовна заява не відповідає вимогам статті 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити ОСОБА_1 спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- викладу позовної заяви до визначеного в справі відповідача-1;

- надання до матеріалів справи оригіналу платіжного доручення про сплату судового збору;

- копії наданого (-их) на виконання даної ухвали документу (-ів) надіслати на адресу відповідача, докази чого надати суду.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя C. МОРОЗОВ