ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2023 р. Справа№ 910/1255/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Ходаківської І.П.

суддів: Владимиренко С.В.

Демидової А.М.

за участю секретаря судового засідання: Зозулі Н.М.

за участю представників:

від позивача: Левченко С.І., Коломієць М.Д.

від відповідача: Кухарчук А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення господарського суду міста Києва від 07.09.2022 (дата складання та підписання повного тексту рішення 22.09.2022)

у справі № 910/1255/22 (суддя Лиськов М.О.)

за позовом ОСОБА_1

до Житлово-будівельного кооперативу "Зварювальник - 2"

про визнання недійсними рішень позачергових зборів та засідання членів правління

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог

В січні 2022 року ОСОБА_1 (далі за текстом - ОСОБА_1 ; позивач) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до Житлово-будівельного кооперативу "Зварювальник - 2" (далі за текстом - ЖБК "Зварювальник - 2"; відповідач), в якому просив суд: визнати недійсним рішення позачергових загальних зборів членів ЖБК "Зварювальник - 2", оформлених протоколом від 27.03.2021; визнати недійсним рішення засідання членів правління ЖБК "Зварювальник - 2", оформлених протоколом № 1 від 06.05.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням процедур скликання та проведення позачергових загальних зборів кооперативу, прийняття нових членів кооперативу, неправомірністю переобрання його голови та відсутністю кворуму для прийняття спірних рішень загальними зборами кооперативу.

Матеріально-правовою підставою визначені статті 2, 4, 8, 10, 12, 15 Закону України «Про кооперацію», статті 15, 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), стаття 94 Господарського кодексу України (далі за текстом - ГК України).

У відзиві на позов відповідач вказав на його необґрунтованість, посилаючись на правомірність прийнятих на зборах рішень, оскільки збори проведені із дотриманням порядку їх скликання і проведення. Переобрання голови правління кооперативу пов`язане із невиконанням позивачем покладених на нього обов`язків. Можливість обрання головою правління особи, яка не є членом кооперативу, не суперечить ні законодавству, ні установчому документу кооперативу (статуту).

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням господарського суду міста Києва від 07.09.2022 у справі №910/1255/22 в позові відмовлено повністю з підстав його необґрунтованості.

В рішенні суд першої інстанції зазначив, ні Господарський кодекс України, ні ЗУ "Про кооперацію" та ні Статут ЖБК "Зварювальник-2" не містять вимог про те, що обраний склад правління, чи обраний зі складу правління - керівник (голова правління) повинні бути членами кооперативу, чи повинні бути власниками чи співвласниками квартири у даному кооперативі. Також суд вказав на правомірність прийнятих на зборах рішень, оскільки збори проведені із дотриманням порядку їх скликання і проведення. Позивач не навів обґрунтувань та не довів яким саме чином прийняті рішення (зокрема про висловлення недовіри діючому голові правління, правлінню, ревізійній комісії; про вступ до членів кооперативу; про обрання членів правління кооперативу ЖБК «Зварювальник-2»; про обрання членів ревізійної комісії ЖБК «Зварювальник-2»; про звільнення діючого голови правління, правління та ревізійної комісії ЖБК «Зварювальних -2») порушують права позивача.

Процедура апеляційного провадження

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2022 справу передано на розгляд колегії суддів: головуючий суддя - Ходаківська І.П., судді: Владимиренко С.В., Демидова А.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.11.2022 витребувано з господарського суду міста Києва матеріали справи №910/1255/22 та відкладено вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення господарського суду міста Києва від 07.09.2022 до надходження матеріалів із суду першої інстанції.

Після надходження до суду матеріалів справи, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.11.2022 за клопотанням позивача поновлено строк на апеляційне оскарження рішення господарського суду міста Києва від 07.09.2022 та відкрито апеляційне провадження у справі №910/1255/22, розгляд апеляційної скарги призначено на 14.12.2022; зупинено дію оскарженого рішення.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 розгляд справи відкладено на 25.01.2023.

18.01.2023 судом апеляційної інстанції повідомлено учасників справи за допомогою засобів телефонного зв`язку про те, що судове засідання призначене на 25.01.2023 не відбудеться у зв`язку з перебуванням судді Владимиренко С.В. у відпустці, наступне судове засідання призначено на 08.02.2023.

У судовому засіданні 08.02.2023 протокольно оголошено перерву до 01.03.2023, про що присутніх представників сторін повідомлено під розписку.

У судове засідання 01.03.2023 з`явився позивач та його представник, які надали свої пояснення по суті спору, підтримали апеляційну скаргу і просили її задовольнити, скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

У судове засідання 01.03.2023 з`явився представник відповідача, які надав свої пояснення по суті спору, заперечив проти задоволення апеляційної скарги і просив залишити оскаржене рішення без змін.

Короткий зміст апеляційної скарги і заперечень на неї

Позивачем до Північного апеляційного господарського суду подано апеляційну скаргу на рішення господарського суду міста Києва від 07.09.2022 у справі № 910/1255/22.

В апеляційній скарзі позивач просить суд скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов повністю.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу позивач вказує на помилковість висновків суду першої інстанції щодо: правомочності загальних зборів кооперативу; відсутності доказів порушення його права на участь у загальних зборах кооперативу; відсутності в законодавстві вимог щодо обов`язковості членства керівника правління кооперативу. Також позивач зауважив на неврахуванні місцевим судом відсутності в матеріалах справи доказів його повідомлення про час і місце проведення загальних зборів кооперативу.

Відповідач подав до суду відзив на апеляційну скаргу та письмові пояснення, в яких просить залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржене судове рішення - без змін, посилаючись на належне інформування позивача щодо позачергових зборів, їх правомочність та помилковість тверджень скаржника щодо обов`язковості членства в кооперативі його керівника правління.

Обставини справи, встановлені судом першої та перевірені судом апеляційної інстанції, визначення відповідно до них правовідносин

ЖБК «Зварювальник - 2» заснований 12.06.1991, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців, і за організаційно-правовою формою є обслуговуючим кооперативом.

Протоколом № 03 загальних зборів ЖБК «Зварювальник - 2» від 09.12.2016 затверджена нова редакція статуту цієї юридичної особи.

Відповідно до наданого до матеріалів справи позивачем списку кількість членів ЖБК «Зварювальник - 2» складає 136 фізичних осіб.

До матеріалів справи залучено копії звернень та вимог членів ЖБК «Зварювальник - 2» на ім`я голови правління ОСОБА_1 (датовані починаючи з 2012 року по 2021 рік) про надання інформації (щодо кількості членів кооперативу, нарахування заробітної плати голові правління та бухгалтеру, надання документів тощо) та скликання позачергових загальних зборів для вирішення питання правомірності підняття тарифів за утримання будинку та прибудинкової території, вирішення питання щодо висловлення недовіри діючому голові кооперативу ОСОБА_1 (а.с.122-133).

Відповідно до протоколу № 1 засідання ініціативної групи зі скликання і проведення загальних зборів членів ЖБК «Зварювальник - 2» від 25.01.2021, на якому були присутні ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 було вирішено затвердити план роботи ініціативної групи: 1) провести роботу зі з`ясування складу членів «ЖБК»: підготувати оголошення з проханням до власників квартир і нежитлових приміщень надати ініціативній групі відомості про приналежність їм квартир та нежитлових приміщень; вручити зазначені оголошення всім власникам квартир і нежитлових приміщень у будинку, а також розклеїти на дошках оголошень у будинку; підготувати та надіслати запит до уповноважених органів державної влади та місцевого самоврядування щодо надання відомостей про склад власників квартир і нежитлових приміщень, які ініціативній групі не вдасться отримати в інший спосіб; на основі отриманих даних скласти список власників квартир і нежитлових приміщень в багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 ; 2) провести інформаційно-роз`яснювальну роботу серед членів «ЖБК» щодо мети та доцільності проведення загальних зборів; 3) підготувати загальні збори «ЖБК»: підготувати проект протоколу загальних зборів, реєстру присутніх на зборах та листка голосування на загальних зборах; підготувати пропозиції щодо складу правління «ЖБК» та ревізійної комісії; вирішити питання про місце проведення загальних зборів; провести загальні збори «ЖБК».

17.02.2021 до голови правління ЖБК «Зварювальник - 2» ОСОБА_1 звернулися члени кооперативу у кількості 46 осіб з письмовою вимогою скликати позачергові збори членів кооперативу протягом 20 днів з дня надходження даної вимоги. У вимозі зазначено, що у разі незабезпечення скликання позачергових загальних зборів, вони будуть скликані особами, які вимагають їх скликання протягом наступних 20 днів. Дана вимога зареєстрована відповідачем 17.02.2021 за № 03/02-2021.

На виконання прийнятих рішень ініціативної групи членів ЖБК «Зварювальник - 2», прийнятих відповідно до протоколу № 1 від 25.01.2021, 27.03.2021 було організовано і проведено позачергові загальні збори членів ЖБК "Зварювальник-2", на яких були присутні 75 із 137 членів кооперативу, що підтверджується протоколом № б/н 27.03.2021.

На позачергових загальних зборах членів ЖБК «Зварювальник-2» від 27.03.2021 були прийняті наступні рішення: висловити недовіру діючому голові правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_1 , правлінню та ревізійній комісії; прийняти до членів кооперативу власників квартир, які подали відповідні заяви, з усіма правами та обов`язками, згідно розділу VII Статуту ЖБК «Зварювальник-2»; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_5 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_6 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_7 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_8 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_9 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_10 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_11 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_12 ; зняти голову правління ОСОБА_1 , правління та ревізійну комісію та доручити новому голові правління здійснити оформлення відповідних документів.

В протоколі № б/н 27.03.2021 зафіксовано, що голові правління кооперативу ОСОБА_1 в установленому порядку було подано звернення від 17.02.2021 з вимогою проведення загальних зборів членів ЖБК «Зварювальник-2» та фінансової звітності. Так як збори не були проведені головою правління, їх ініціювала ініціативна група. У зв`язку з карантинними обмеженнями підписи збралися через по квартирне опитування.

В подальшому, 06.05.2021 було проведено засідання членів правління ЖБК «Зварювальник-2», що оформлено протоколом № 1, на якому були прийняті наступні рішення, зокрема про звільнення ОСОБА_1 з 02.06.2021 та про обрання головою правління ЖБК "Зварювальник-2" ОСОБА_5 з 07.05.2021.

На підставі прийнятих рішень до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань були внесені відповідні зміни щодо зміни керівника ЖБК "Зварювальник-2" із ОСОБА_1 на ОСОБА_5 , що підтверджується відповідною випискою від 01.12.2021 з реєстру.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що: рішення прийняті позачерговими загальними зборами членів кооперативу від 27.03.2021 та засідання членів правління ЖБК «Зварювальник-2» від 06.05.2021 підлягають визнанню недійсними, оскільки були прийняті із грубими порушеннями вимог законодавства та оформлені безсистемно та без врахування логічної послідовності прийняття рішень; у протоколі загальних зборів членів кооперативу від 27.03.2021 відсутні додатки або посилання на посаду, кількість осіб, прізвища осіб, які була ініціаторами скликання позачергових зборів, а також відсутня інформація щодо реальних підстав проведення таких зборів в період дії карантинних обмежень згідно п.6 ч.3 постанови Кабінету Міністрів України «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби Covid-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» №1236 від 09.12.2020; протоколом від 27.03.2021 зафіксовано пропозицію «голосувати шляхом опитування», що не передбачено статутом відповідача та не передбачено профільним Законом України «Про кооперацію». Вказана форма голосування не є належним підтвердженням фіксації волевиявлення оскільки, на переконання позивача, створює основу для фальсифікацій, що підтверджується заявами деяких членів Кооперативу про їх фактичну відсутність та оспорювання факту проставляння підпису в будь-яких документах, що пов`язані з загальними зборами від 27.03.2021; в протоколі від 27.03.2021 було невірно викладено зміст п. 11.4 Статуту: «загальні збори визнаються правомочними, якщо на них присутні більше 1/2 частини всіх членів кооперативу» в той час як вказаний пункт статуту викладено в наступній редакції: Загальні збори членів ЖБК є чинними, якщо на них присутні не менше половини членів ЖБК; по другому питанню порядку денного, протоколом від 27.03.2021, не зафіксовано та не виконано вимогу п. 6.4, п.11.5.9 Статуту та абз. 4. ст15 Закону № 1087-ІУ щодо наявності рішення Правління ЖБК про вступ нових членів кооперативу. Загальні збори лише затверджують таке рішення виходячи з статуту та вимог профільного закону; третє та четверте питання порядку денного є нелогічними та системно непослідовними, оскільки голосування за нових членів правління кооперативу та ревізійної комісії без звільнення попередніх членів цих утворень є нелогічним та незрозумілим з точки зору вимог структурованості та послідовності таких документів; на сторінці 3 протоколу від 27.03.2021 міститься інформація, яка вказує на порушення п.6.1 Статуту ЖБК «Зварювальних», який пов`язує членство в кооперативі з наявністю права власності на квартири в будинку кооперативу; запропонований та обраний на посаду члена Правління кооперативу громадянин України ОСОБА_5 , не є власником або співвласником квартири по АДРЕСА_2 , виходячи з інформаційної довідки №296754357 від 27.01.2022 вказана квартира належить ОСОБА_13 ні з 14.09.2015, тобто не може бути членом кооперативу та бути обраним до складу його правління; протокол від 27.03.2021 не відображає реального волевиявлення членів кооперативу, позачергове засідання проведено за фактичної відсутності членів кооперативу та відсутності кворуму для прийняття рішень; протокол від 27.03.2021 в порушення п. 11.10.5 статуту не затверджено і не підписано головою правління кооперативу; протокол №1 від 06.05.2021 засідання членів правління ЖБК «Зварювальник-2» від 06.05.2021 не підтверджує факту проведення зборів членів правління, оскільки вказано подвійну адресу місця проведення (Радунська 32, 36), незважаючи на той факт, що юридична адреса кооперативу Радунська 36; обрання головою правління кооперативу особи, яка не є членом кооперативу та не являється власником квартири, вказує на удаваний характер проведення зборів та фіктивність оформленого протоколу № 1 від 06.05.2021; спірними рішеннями, оформленими протоколами від 27.03.2021 та від 06.05.2021, сфальсифіковано факт проведення самих зборів членів кооперативу та членів його правління, порушено право позивача на працю, шляхом виконання його безпосередніх обов`язків на посаді голови правління, порушено його право, як члена кооперативу на участь в таких зборах та висловлення своїх міркувань з приводу питань порядку денного.

Отже, причиною виникнення спору у цій справі стало питання наявності чи відсутності підстав для визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів членів ЖБК "Зварювальник - 2", оформлених протоколом від 27.03.2021, та рішень засідання членів правління ЖБК "Зварювальник - 2", оформлених протоколом № 1 від 06.05.2021.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи.

Частиною 1 статті 94 ГК України передбачено, що кооперативи як добровільні об`єднання громадян з метою спільного вирішення ними економічних, соціально-побутових та інших питань можуть створюватися у різних галузях (виробничі, споживчі, житлові тощо). Діяльність різних видів кооперативів регулюється законом.

Правові, організаційні, економічні та соціальні основи функціонування кооперації в Україні визначені Законом України "Про кооперацію".

Кооператив - юридична особа, утворена фізичними та/або юридичними особами, які добровільно об`єдналися на основі членства для ведення спільної господарської та іншої діяльності з метою задоволення своїх економічних, соціальних та інших потреб на засадах самоврядування (стаття 2 Закону України "Про кооперацію").

Статтею 4 Закону України "Про кооперацію" визначено, що кооперація базується на таких основних принципах: добровільності вступу та безперешкодного виходу з кооперативної організації; соціальної справедливості, взаємодопомоги та співробітництва; рівного права голосу під час прийняття рішень (один член кооперативу - один голос); вільного вибору напрямів і видів діяльності; демократичного контролю за діяльністю кооперативних організацій та їх посадових осіб з боку членів кооперативних організацій; безпосередньої участі членів кооперативної організації у її діяльності.

Статтею 12 Закону України "Про кооперацію" передбачено, що до основних прав члена кооперативу відносяться, зокрема, право на участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління кооперативом.

Законами, що регулюють діяльність окремих типів кооперативів або кооперативів за напрямами їх діяльності, та статутом кооперативу можуть бути передбачені додаткові права та обов`язки його членів.

Велика Палата Верховного Суду у своїх постановах від 24.04.2019 у справі №509/577/18, від 17.12.2019 у справі №904/4887/18 вказала, що члени обслуговуючого кооперативу незалежно від напряму його діяльності є носіями корпоративних прав, а відносини між його членами та кооперативом, які пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, є корпоративними.

Статтею 167 ГК України визначено, що корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Під час розгляду корпоративних спорів про визнання недійсними рішень загальних зборів юридичної особи, господарські суди мають враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення акціонера (учасника) можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) рішенням загальних зборів.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з прямою вказівкою закону є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів товариства; прийняття загальними зборами рішення про зміну статутного капіталу товариства, якщо не дотримано процедури надання акціонерам (учасникам) відповідної інформації.

У відповідності до ч.ч.1-5 ст.15 Закону України "Про кооперацію" вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу.

Рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу.

Чергові загальні збори членів кооперативу скликаються правлінням або головою кооперативу у разі потреби, але не рідше одного разу на рік.

Про дату, місце, час проведення та порядок денний загальних зборів члени кооперативу повинні бути повідомлені не пізніше ніж за 10 днів до визначеного строку їх проведення.

Позачергові загальні збори членів кооперативу скликаються на вимогу:

не менше третини його членів;

спостережної ради;

ревізійної комісії (ревізора);

органу управління кооперативного об`єднання, членом якого він є.

Позачергові загальні збори членів кооперативу повинні бути скликані протягом 20 днів з дня надходження такої вимоги. У разі незабезпечення правлінням (головою) кооперативу скликання позачергових загальних зборів вони можуть бути скликані особами, які вимагали їх скликання, протягом наступних 20 днів.

У разі коли з організаційних причин (через територіальне розміщення чи значну чисельність членів кооперативу) проведення загальних зборів членів кооперативу неможливе, статутом кооперативу може бути передбачено скликання зборів уповноважених кооперативу. Кількість членів кооперативу, які мають право делегувати уповноважених, та порядок делегування уповноважених для участі у зборах уповноважених визначаються статутом кооперативу.

Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених.

Отже збори членів кооперативу як вищий орган управління наділений виключними повноваженнями на обрання (прийняття та звільнення) виконавчих органів - правління, та органів контролю - ревізійної комісії.

Згідно із ч.10 ст.15 Закону України "Про кооперацію" кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі.

На виконання прийнятих рішень ініціативної групи членів ЖБК «Зварювальник - 2», прийнятих відповідно до протоколу № 1 від 25.01.2021, 27.03.2021 було організовано і проведено позачергові загальні збори членів ЖБК "Зварювальник-2", на яких були присутні 75 із 137 членів кооперативу, що підтверджується протоколом № б/н 27.03.2021.

На позачергових загальних зборах членів ЖБК «Зварювальник-2» від 27.03.2021 були прийняті наступні рішення: висловити недовіру діючому голові правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_1 , правлінню та ревізійній комісії; прийняти до членів кооперативу власників квартир, які подали відповідні заяви, з усіма правами та обов`язками, згідно розділу VII Статуту ЖБК «Зварювальник-2»; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_5 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_6 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_7 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_8 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_9 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_10 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_11 ; обрати членом правління ЖБК «Зварювальник-2» ОСОБА_12 ; зняти голову правління ОСОБА_1 , правління та ревізійну комісію та доручити новому голові правління здійснити оформлення відповідних документів.

З протоколу № б/н 27.03.2021 вбачається, що голові правління кооперативу ОСОБА_1 в установленому порядку було подано звернення від 17.02.2021 з вимогою проведення загальних зборів членів ЖБК «Зварювальник-2» та фінансової звітності. Так як збори не були проведені головою правління, їх ініціювала ініціативна група. У зв`язку з карантинними обмеженнями підписи збиралися через поквартирне опитування.

В подальшому, 06.05.2021 було проведено засідання членів правління ЖБК «Зварювальник-2», що оформлено протоколом № 1, на якому були прийняті наступні рішення, зокрема про звільнення ОСОБА_1 з 02.06.2021 та про обрання головою правління ЖБК "Зварювальник-2" ОСОБА_5 з 07.05.2021.

На підставі прийнятих рішень до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань були внесені відповідні зміни щодо зміни керівника ЖБК "Зварювальник-2" із ОСОБА_1 на ОСОБА_5 , що підтверджується відповідною випискою з реєстру станом на 01.12.2021.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про кооперацію» основними правами члена кооперативу є: участь в господарській діяльності кооперативу, а також в управлінні кооперативом, право голосу на його загальних зборах, право обирати і бути обраним в органи управління. Позивач заявляє, що він був позбавлений зазначених прав та не допущений до участі в зборах та висловлення своїх думок, хоча не навів доказів щодо таких дій зі сторони Відповідача.

Відповідно до абз. 1 ст. 16 Закону України «Про кооперацію» виконавчим органом кооперативу є правління, яке очолює голова, повноваження якого визначаються статутом кооперативу. Виконавчий орган підзвітний вищому органу управління кооперативу і несе перед ним відповідальність за ефективність роботи кооперативу.

Відповідно до вимог абз. 5 ст. 16 Закону України «Про кооперацію» члени правління та голова кооперативу обираються загальними зборами членів кооперативу на строк, визначений статутом, але не більше ніж на п`ять років.

Відповідно до вимог абз. 6 ст. 16 Закону України «Про кооперацію» порядок обрання або відкликання членів правління та голови кооперативу, а також порядок проведення засідань правління кооперативу та прийняття ним рішень визначаються статутом кооперативу.

Водночас, п.п. 11.7, 11.8 діючого статуту ЖБК "Зварювальник-2" передбачено, що члени правління ЖБК обираються в кількості не менше 3 (трьох) чоловік; правління ЖБК зі свого складу обирає голову правління; голова ЖБК (голова правління обирається на строк 3 (три) роки з можливістю бути переобраним на наступні строки.

Відповідно до п. 11.9 діючого статуту ЖБК "Зварювальник-2" голова ЖБК (голова правління) є керівником виконавчого органу ЖБК і безпосередньо керує роботою правління та в цілому діяльність ЖБК і несе відповідальність перед загальними зборами членів ЖБК та правлінням за виконання їх рішень. За виконання своїх обов`язків голова правління отримує заробітну платню, розмір якої встановлюється правлінням, виходячи з об`ємів роботи та фінансового стану ЖБК.

На вимогу суду апеляційної інстанції позивачем надано документальне підтвердження наявності у нього повноважень голови правління ЖБК "Зварювальник-2" в період з 2011 по 2021 рік.

Відповідно до вимог ч.ч 1, 2, 3 ст. 3 ГК України під господарською діяльністю у цьому Кодексі розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність. Господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб`єкти підприємництва - підприємцями. Господарська діяльність може здійснюватися і без мети одержання прибутку (некомерційна господарська діяльність). Діяльність негосподарюючих суб`єктів, спрямована на створення і підтримання необхідних матеріально-технічних умов їх функціонування, що здійснюється за участі або без участі суб`єктів господарювання, є господарчим забезпеченням діяльності негосподарюючих суб`єктів.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 52 ГК України некомерційне господарювання - це самостійна систематична господарська діяльність, що здійснюється суб`єктами господарювання, спрямована на досягнення економічних, соціальних та інших результатів без мети одержання прибутку. Некомерційна господарська діяльність здійснюється суб`єктами господарювання державного або комунального секторів економіки у галузях (видах діяльності), в яких відповідно до статті 12 цього Кодексу забороняється підприємництво, на основі рішення відповідного органу державної влади чи органу місцевого самоврядування. Некомерційна господарська діяльність може здійснюватися також іншими суб`єктами господарювання, яким здійснення господарської діяльності у формі підприємництва забороняється законом.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 3 ст. 65 ГК України управління підприємством здійснюється відповідно до його установчих документів на основі поєднання прав власника щодо господарського використання свого майна і участі в управлінні трудового колективу. власник здійснює свої права щодо управління підприємством безпосередньо або через уповноважені ним органи відповідно до статуту підприємства чи інших установчих документів. Для керівництва господарською діяльністю підприємства власник (власники) безпосередньо або через уповноважені органи чи наглядова рада такого підприємства (у разі її утворення) призначає (обирає) керівника підприємства, який є підзвітним власнику, його уповноваженому органу чи наглядовій раді. Керівник підприємства, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємства відповідно до статуту є посадовими особами цього підприємства. Статутом підприємства посадовими особами можуть бути визнані й інші особи.

Отже, чинне законодавство та статут відповідача наділяє - власника - вищий орган управління обирати (призначати та звільняти) керівника для керівництва господарською діяльністю підприємства.

Водночас ні положення законодавства, ні положення статуту ЖБК "Зварювальник-2" не передбачають вимоги про те, що обраний склад правління, чи обраний зі складу правління - керівник (голова правління) повинні бути членами кооперативу, чи повинні бути власниками чи співвласниками квартири у даному кооперативі.

Отже, обставини, на які посилається позивач спростовуються наведеними нормами Закону України "Про кооперацію" та статутом відповідача.

Щодо процедури та порядку голосування вищого органу управління.

Відповідно до вимог абз. 9 ст. 15 Закону України "Про кооперацію" визначено, що загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених.

Відповідно до вимог абз. 10 ст. 15 Закону України "Про кооперацію" визначено, що кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі.

Відповідно до вимог абз. 11 ст. 15 Закону України "Про кооперацію" визначено, що рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу про прийняття, внесення змін до статуту, вступ до кооперативного об`єднання або вихід з нього та про реорганізацію або ліквідацію кооперативу вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 75 відсотків членів кооперативу, присутніх на загальних зборах кооперативу. З інших питань рішення приймаються простою більшістю голосів членів (уповноважених) кооперативу, присутніх на його загальних зборах. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням.

Відповідно до вимог п. 11.4 діючого статуту ЖБК "Зварювальник-2" передбачає, що загальні збори членів ЖБК є чинними, якщо на них присутні не менше половини членів ЖБК. Рішення загальних зборів приймаються простою більшістю голосів, які присутні на загальних зборів.

Відповідно до пп. 11.5.6 п. 11.5 статуту ЖБК "Зварювальник-2" передбачає, що питання з яких рішення приймаються загальними зборами переважною більшістю голосів (3/4 голосів присутніх членів ЖБК: обрання членів правління ЖБК в кількості не менше 3 (трьох) строком на 3 (три) роки, обрання членів ревізійної комісії.

Судом встановлено, протоколом позачергових загальних зборів членів ЖБК "Зварювальник-2" від 27.03.2021 зафіксовано, що на початок проведення зборів: "загальна чисельність членів житлово-будівельного кооперативного "Зварювальник-2" становить 137 чоловік (згідно наданої головою правління ОСОБА_1 інформації від 09.12.2020), присутніх на зборах 75 осіб, тобто більше ніж 1/2 від загального складу членів кооперативу.

Згідно п. 2 протоколу позачергових загальних зборів членів ЖБК «Зварювальник-2» від 27.03.2021 на зборах до складу членів кооперативу були прийняті ще 11 осіб згідно списку, відповідно загальна кількість членів кооперативу стала 148 осіб, а загальна кількість присутніх членів на зборах становила 86 осіб.

Як вбачається із п. 5 протоколу позачергових Загальних зборів членів ЖБК "Зварювальник-2" від 27.03.2021 по питанню: "звільнення діючого Голови кооперативу, голови правління та ревізійної комісії", щодо якого вирішили: "зняти Голову правління ОСОБА_1, правління та ревізійну комісію та доручити новому голові правління здійснити оформлення відповідних документів" голосували члени кооперативу у кількості 83 осіб.

Таким чином, відповідно до вимог пп. 11.5.6 п. 11.5 статуту ЖБК "Зварювальник-2" голосів членів ЖБК від 86 осіб становить 64.5. а тому рішення по п. 5 позачергових загальних зборів членів ЖБК "Зварювальник-2" від 27.03.2021, за яке проголосувало 83 із 86 присутніх членів кооперативу є правомочним.

Разом з тим, статтею 55 Конституції України встановлено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Згідно частин 1, 2 статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 20 ЦК України, право на захист особа здійснює на свій розсуд.

Частиною 2 статті 4 ГПК України передбачено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до статті 5 ГПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Виходячи з системного аналізу ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст.20 ГК України та ст. 4 ГПК України, застосування певного способу судового захисту вимагає доведеності належними доказами сукупності таких умов: наявності у позивача певного (інтересу); порушення (невизнання або оспорювання) такого права (інтересу) з боку відповідача; належності обраного способу судового захисту (адекватність наявному порушенню та придатність до застосування як передбаченого законодавством), і відсутність (недоведеність) будь-якої з означених умов унеможливлює задоволення позову.

При цьому, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається із двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який одночасно становить спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу (частина 3 статті 45 ГПК).

При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи і залежно від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту.

Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб (аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі №912/1856/16, від 24.12.2019 у справі №902/377/19).

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові (правові висновки наведено у постановах Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/1972/17, від 23.05.2019 у справі №920/301/18, від 25.06.2019 у справі №922/1500/18, від 24.12.2019 у справі №902/377/19).

Отже, відсутність права та охоронюваного законом інтересу у позивача або недоведеність факту його порушення, а також невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам є підставою для відмови у позові.

Окрім того, у постанові Верховного Суду від 17.05.2018 у справі №756/12113/16-ц судом висловлено правову позицію про те, що підставою для пред`явлення позову про визнання зборів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Суд першої інстанції зазначив, що позивач не навів обґрунтувань та не довів яким саме чином прийняті рішення, зокрема, про: висловлення недовіри діючому голові правління, правлінню, ревізійній комісії; про вступ до членів кооперативу; про обрання членів правління кооперативу ЖБК «Зварювальник-2»; про обрання членів ревізійної комісії ЖБК «Зварювальник-2»; про звільнення діючого Голови правління, правління та ревізійної комісії ЖБК «Зварювальних -2», порушують права позивача.

Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи і, в залежності від встановленого, вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду. Відтак задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем відповідно до ст.74 ГПК обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) зазначеного права відповідачем.

Тому позивач повинен був обґрунтувати, в чому саме полягає порушення його прав та законних інтересів як члена кооперативу та/або колишнього голови правління у зв`язку з ухваленням загальними зборами відповідних рішень.

По суті позивач висловив незгоду з ухваленим рішенням загальних зборів кооперативу. Однак сама по собі незгода члена кооперативу та/або його голови з таким рішенням, в тому числі, якщо воно стосується його особи, але не порушує його прав/законних інтересів, не означає безумовної незаконності відповідного рішення.

Щодо доводів скаржника, викладених в апеляційній скарзі, про його неповідомлення щодо проведення зборів, по-перше, слід зазначити, що на цю обставину позивач у позовній заяві не посилався і підстав свого позову не змінював, по-друге, ані Закон України «Про кооперацію», ані статут відповідача не передбачає вимоги про письмове повідомлення членів кооперативу чи необхідність отримання від них розписки про отримання повідомлення про проведення зборів.

Ініціативною групою скликання позачергових зборів (членами кооперативу) було здійснено повідомлення членів про дату час і місце проведення зборів шляхом розміщення оголошень на дошках оголошень та в групі чату будинку, що забезпечило явку 75 членів кооперативу та 30 осіб, (власників квартир, які не є членами кооперативу) на збори 27.03.2021. Існування такої практики повідомлення про проведення зборів членів кооперативу підтвердив сам позивач у судовому засіданні в ході розгляду справи у суді апеляційної інстанції.

Щодо посилання скаржника на неналежне прийняття рішень методом по квартирного опитування суд зазначає, що можливість проведення загальних зборів в такий спосіб не заборонений ані законом, ані статутом відповідача та зумовлений карантинними обмеженнями, про що зазначено оскаржуваному протоколі позачергових загальних зборів членів ЖБК «Зварювальник-2» від 27.03.2021.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" (№ 4241/03, §54, ЄСПЛ, 28 жовтня 2010 року) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Колегія суддів апеляційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що учасникам справи надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Відповідно до вимог статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно пункту 1 частини першої статті 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Згідно зі статтею 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Перевіривши рішення суду першої інстанції в межах вимог та доводів апеляційної скарги, встановивши, що відповідні доводи щодо наявності підстав для скасування оскаржуваного рішення не знайшли свого підтвердження, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги.

Судові витрати.

Пунктом 12 частини третьої статті 2 ГПК України передбачено, що однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.

Згідно із статтею 123 зазначеного Кодексу судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до частини четвертої статті 129 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, суд вирішує питання про відшкодування або оплату судових витрат на користь сторони у разі повного чи часткового задоволення її вимог.

З огляду на відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, судові витрати по сплаті судового збору покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Рішення господарського суду міста Києва від 07.09.2022 у справі №910/1255/22 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на ОСОБА_1 .

Поновити дію рішення господарського суду міста Києва від 07.09.2022 у справі №910/1255/22.

Матеріали справи № 910/1255/22 повернути до господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови підписано - 13.03.2023 (у зв`язку з: перебуванням судді Ходаківської І.П. у відпустці з 02.03.2023 по 10.03.2023; перебуванням судді Демидової А.М. у відпустці з 06.03.2023 по 10.03.2023; перебуванням судді Владимиренко С.В. на лікарняному з 06.03.2023 по 10.03.2023).

Головуючий суддя І.П. Ходаківська

Судді С.В. Владимиренко

А.М. Демидова