УХВАЛА

21 лютого 2023 року

м. Київ

cправа № 907/922/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Вронська Г.О. - головуюча, Губенко Н.М., Кондратова І.Д.,

за участю помічника судді Хмелюк К.С. (за дорученням головуючого судді),

представників учасників справи:

від позивача: Митровка Я.В.,

від відповідача 1: Пересоляк О.С.,

від відповідача 10: Козич Я.Л.

від відповідача 2 - 9: не з`явилися

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційні скарги ОСОБА_1

на постанову Західного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Якімець Г.Г., Бойко С.М., Бонк Т.Б.

від 05.10.2022

за позовом ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю "Перечинський "Стеатит", 2. ОСОБА_2 , 3. ОСОБА_3 , 4. ОСОБА_4 , 5. ОСОБА_5 , 6. ОСОБА_6 , 7. ОСОБА_7 , 8. ОСОБА_8 , 9. ОСОБА_9 , 10. ОСОБА_10

про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства,

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. 05 жовтня 2016 року ОСОБА_1 (надалі - Позивачка) звернулася до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перечинський "Стеатит" (надалі - Товариство) про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників Товариства, що оформлені протоколами №01/16 від 25.08.2016 та №02/16 від 12.09.2016 та про скасування державної реєстрації змін до установчих документів та відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, здійснену на підставі протоколів №01/16 від 25.08.2016 та №02/16 від 12.09.2016 (справа №907/650/16).

2. Підставами позовних вимог у справі №907/650/16 Позивачка зазначила порушення прав учасника Товариства прийняттям загальними зборами рішень, не включених до порядку денного, фальсифікацію протоколу та результатів проведення загальних зборів, відсутність повноважень представника за довіреністю ОСОБА_9 на участь та голосування на загальних зборах, неповідомлення учасників Товариства, неотримання ними інформації про порядок денний загальних зборів, протиправне виключення Позивача та інших учасників з числа учасників Товариства, протиправне внесення змін до відомостей про юридичну особу Товариства.

3. Рішенням Господарського суду Львівської області від 15.10.2020 у справі №907/650/16 позовні вимоги задоволено частково, а саме повністю задоволено позовні вимоги до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перечинський "Стеатит".

Визнано недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Перечинський "Стеатит", оформлене протоколом №01/16 від 25.08.2016.

Визнано недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ "Перечинський "Стеатит", оформлене протоколом №02/16 від 12.09.2016.

Скасовано державну реєстрацію змін до установчих документів та відомостей про юридичну особу ТОВ "Перечинський "Стеатит", що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, здійснених на підставі протоколів № 01/16 від 25.08.2016 та №02/16 від 12.09.2016, а саме: 29.08.2016 №5000385, 05.09.2016 №6000385, 15.09.2016 №8000385.

Відмовлено у задоволені позовних вимог до Державного реєстратора Перечинської районної державної адміністрації в Закарпатській області, Приватного нотаріуса Ужгородського міськрайонного нотаріального округу Селехмана Олександра Анатолійовича, Хустської районної державної адміністрації Закарпатської області.

4. Вищевказане рішення суду було мотивовано тим, що рішення загальних зборів не відповідають нормам законодавства, порушують вимоги закону та статуту Товариства під час скликання та проведення загальних зборів, а також позбавили учасника Товариства можливості взяти участь у загальних зборах.

5. Постановою Західного апеляційного господарського суду від 03.08.2021 вказане рішення скасовано та відмовлено у позові через обрання Позивачкою неправильного способу захисту. Апеляційним судом зазначено, що належним способом захисту порушених прав позивача, який прагне відновити становище, що існувало до порушення його прав (зокрема відновити розмір статутного капіталу та/або розміри часток у статутному капіталі та/або склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, які існували до порушення його прав) є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт «д» пункту 3 частини п`ятої статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань») згідно правозастосування, наведеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі № 923/876/16.

Короткий зміст позовних вимог.

6. В листопаді 2021 року ОСОБА_1 (далі - Позивачка, Скаржниця) звернулася до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перечинський "Стеатит" (далі - Відповідач-1, Товариство), ОСОБА_2 (далі - Відповідач-2), ОСОБА_3 (далі - Відповідач-3), ОСОБА_4 (далі - Відповідач-4), ОСОБА_5 (далі - Відповідач-5), ОСОБА_6 (далі - Відповідач-6), ОСОБА_7 (далі - Відповідач-7), ОСОБА_8 (далі - Відповідач-8), ОСОБА_9 (далі - Відповідач-9) , ОСОБА_10 (далі - Відповідач-10) про визначення розміру статутного капіталу Товариства та розмірів часток учасників Товариства.

7. Позов мотивовано незаконністю рішень загальних зборів учасників Товариства, оформлених протоколами №01/16 від 25.06.2016 та №02/16 від 12.09.2016. Позивачка стверджує, що 25.08.2016 та 12.09.2016 на загальних зборах учасників Товариства було прийнято ряд незаконних рішень, якими, зокрема, виключено її із складу учасників ТОВ «Перечинський «Стеатит», виключено інших учасників Товариства, здобуто у незаконний спосіб контроль над Товариством двома особами, а саме: ОСОБА_9 (Відповідачем-9) та ОСОБА_10 (Відповідачем-10), які між собою є родичами (дядько та племінник).Також, Позивачка посилається на спадкування 1/3 частки у статутному капіталі Товариства після смерті її чоловіка - ОСОБА_11 . Метою звернення до суду є захист прав Позивачки, яку незаконно виключено з Товариства, відновлення складу учасників у Товаристві, розміру їх часток та розміру статутного капіталу Товариства до моменту порушення її корпоративних прав. Позивачка зазначає, що позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства згідно з правозастосуванням, наведеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі № 923/876/16 та постанові Західного апеляційного господарського суду від 03.08.2021 у справі №907/650/16 є належним способом захисту її порушених прав.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

8. Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 11.03.2022 позов задоволено повністю. Визначено розмір статутного капіталу ТОВ "Перечинський "Стеатит" в сумі 5 523,00 грн та розміри часток у статутному (складеному) капіталі його учасників, а саме: ОСОБА_1 з часткою у розмірі 4 011,50 грн; ОСОБА_10 - 1 455,50 грн; ОСОБА_3 - 14 грн; ОСОБА_4 - 14 грн; ОСОБА_5 - 14 грн; ОСОБА_6 - 14 грн.

9. Суд першої інстанції дійшов висновку, що загальні збори, рішення яких оформлені протоколами №01/16 від 25.06.2016 та №02/16 від 12.09.2016, були неправомочними, прийняті за відсутності кворуму та є незаконними, а дії відповідачів ОСОБА_9 та ОСОБА_10 - фраудаторними. Спірні рішення суперечать ЦК України, актам законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам (власність та отримані за довіреністю права використовується на шкоду довірителя та іншим); волевиявлення є неправомірним, внутрішня воля націлена на обман, "на зло" іншої особи (довірителя, учасника); правові наслідки є зловживанням правами та викликають порушення прав учасників (позбавлення корпоративних прав та, в подальшому, розпродаж майнових активів, до яких отримано доступ через незаконне заволодіння корпоративними правами). Суд першої інстанції зазначив, що встановлені судом обставини вказують на умисний характер правопорушення та набуття корпоративних прав Відповідачами ОСОБА_9 та ОСОБА_10 .

10. Додатковим рішенням Господарського суду Закарпатської області від 24.03.2022 стягнуто з Відповідачів ОСОБА_10 та ОСОБА_9 на користь Позивачки витрати на правничу допомогу по 22 215,00 грн з кожного.

11. Постановою Західного апеляційного господарського суду від 05.10.2022 скасовано рішення суду першої інстанції та відмовлено у позові. Також скасовано додаткове рішення суду першої інстанції та відмовлено у задоволенні заяви Позивачки про стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

12. Суд апеляційної інстанції виходив з того, що факт набуття Позивачкою частки у статутному капіталі Товариства є недоведеним, недоведеним є і факт набуття та наявності у Позивачки корпоративних прав у Товаристві. Крім того, не доведено наявності корпоративних прав у інших учасників, які підлягають встановленню за позовними вимогами про встановлення розміру часток учасників. Оскільки Позивачка не надала доказів, які б свідчили про подання нею заяви про вступ до Товариства стосовно успадкованої 1/3 частки на момент звернення до суду в даній справі, то, на думку апеляційного суду, Позивачка не довела порушення її корпоративних прав, які б підлягали судовому захисту, що є підставою для відмови у задоволенні усіх заявлених Позивачкою вимог.

Короткий зміст вимог касаційної скарги та аргументи учасників справи

13. Позивачка звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Західного апеляційного господарського суду від 05.10.2022, в якій просила її скасувати та залишити в силі рішення Господарського суду Закарпатської області від 11.03.2022.

14. Підставою касаційного оскарження Позивачка визначила пункт 3 частини другої статті 287 ГПК України. Зазначила, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував частину першу статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", частину п`яту статті 147 Цивільного кодексу України (у чинній редакції на час виникнення спірних відносин) та статтю 55 Закону України "Про господарські товариства" (у чинній редакції на час виникнення спірних відносин) за відсутності висновків Верховного Суду щодо питання застосування цих норм права у подібних правовідносинах.

15. Відповідач-1 та Відповідач-10 подали до Суду відзиви на касаційну скаргу, в яких просили відмовити в задоволенні касаційної скарги та залишити без змін постанову апеляційного суду.

16. Інші Відповідачі у строк встановлений Судом відзиви на касаційну скаргу Суду не надали.

17. Позивачкою та Відповідачем-1 надано додаткові письмові пояснення у справі.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

18. Суд виходить з того, що відповідно до пункту 4 частини 4 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

19. Верховний Суд забезпечує однакове застосування норм права судами у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом (пункт 6 частини 2 статті 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

20. Предметом спору у даній справі є вимоги Позивачки про визначення розміру статутного капіталу Товариства та розмірів часток учасників Товариства. Спір у справі стосується неправомірності виключення Позивачки та інших учасників зі складу Товариства. Позивачка у позовній заяві посилається саме на неправомірні дії Відповідача-9 та Відповідача-10, які у незаконний спосіб набули частки в статутному капіталі Товариства та здобули контроль над Товариством.

21. Водночас за змістом позовної заяви Позивачка прагне відновити склад учасників Товариства, який існував до стверджуваного порушення її прав та інтересів, шляхом визначення судом розміру статутного капіталу Товариства та розмірів часток учасників Товариства. А саме Позивачка просить визначити розмір статутного капіталу ТОВ "Перечинський "Стеатит" в сумі 5 523,00 грн та розміри часток у статутному (складеному) капіталі його учасників, а саме: ОСОБА_1 з часткою у розмірі 4011,50 грн; ОСОБА_10 - 1 455,50 грн; ОСОБА_3 - 14 грн; ОСОБА_4 - 14 грн; ОСОБА_5 - 14 грн; ОСОБА_6 - 14 грн.

22. Суд зазначає, що відповідно до правової позиції, яка викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16, належним способом захисту позивача який прагне відновлення становища, яке існувало до прийняття оспорюваних ним рішень загальних зборів учасників товариства є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт «д» пункту 3 частини п`ятої статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»). Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

23. Під час розгляду даної справи Судом виявлено, що в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31.08.2022 року у справі №924/700/21, в якій предметом позову також були вимоги про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства, Верховний Суд, зокрема, дійшов висновку, що виключення учасника з товариства належить до компетенції загальних зборів товариства. Виключна компетенція полягає в тому, що лише єдиний орган (збори учасників товариства) може вирішувати питання про виключення учасника з товариства. Це питання не може бути передане на вирішення виконавчому органу або суду.

24. Серед іншого, у справі №924/700/21 Верховний суд зазначив, що рішення про виключення учасника з товариства приймається товариством в особі вищого органу - загальних зборів учасників, а не учасниками як такими чи судом. Втрата права власності на частку і статусу учасника за рішенням суду можлива лише у випадках витребування частки із чужого незаконного володіння або переведення на позивача прав та обов`язків покупця частки.

25. Такий спосіб захисту прав позивача як визначення розміру статутного капіталу та часток учасників не може призводити до втрати іншими учасниками товариства права власності на їх частки та статусу учасників (корпоративних прав), тобто до фактичного виключення учасників з товариства.

26. Перевіривши матеріали справи, дослідивши касаційну скаргу, Суд дійшов висновку про необхідність передачі справи на розгляд палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з огляду на необхідність відступити від вищевказаних висновків Верховного Суду, які викладено у постанові Верховного Суду від 31.08.2022 року у справі №924/700/21 шляхом їх уточнення.

27. Слід зазначити, що відповідно до частини першої та другої статті 5 ГПК України, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

28. У випадках передбачених Законом України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (ч.2 ст.15, ч.2 ст.23) прийняття рішення про виключення учасника є компетенцією загальних зборів. Тому з цих підстав суд не має права ухвалювати рішення про виключення учасника з товариства з обмеженою відповідальністю за позовом іншого учасника. Саме такий висновок зробив Верховний Суд у постанові від 16.01.2020 у справі №905/859/19 з предметом позову про виключення зі складу учасників товариства з обмеженою відповідальністю, що відповідає такому способу захисту як припинення правовідношення (пункт 7 частини другої статті 16 ЦК України). Такий висновок відповідає змісту частини другої статті 14 ЦК України, яка визначає, що особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов`язковим для неї.

29. Натомість ухвалення судом рішення про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві відповідає іншому способу захисту - відновлення становища, яке існувало до порушення (пункт 4 частини другої статті 16 ЦК України), що може мати наслідком перерозподіл, зменшення розміру часток учасників або взагалі виключення учасників, які незаконно (недобросовісно) увійшли до складу учасників. Ухвалення такого рішення судом не є втручанням в господарську діяльність товариства з обмеженою відповідальністю, під якою розуміється діяльність суб`єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність (частина 1 статті 3 ГК України).

30. Не є таке судове рішення й втручанням у виключну компетенцію загальних зборів товариства, які допустили порушення права учасника шляхом його виключення, залучення додаткових вкладів та прийняти до товариства нових учасників з відповідною часткою у статутному капіталі. У такому разі господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб (учасників товариства з обмеженою відповідальністю) у визначений законом спосіб, що є основним завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частина друга статті 2 ГПК України). Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення (частина друга статті 124 Конституції України).

31. Наведене є підставою для відступу від висновків, викладених у пунктах 86-96 постанови Верховного Суду від 31.08.2022 у справі № 924/700/21, щодо неможливості втручання суду в питання виключної компетенції загальних зборів при вирішенні спору про визначення розміру статутного капіталу товариства з обмеженою відповідальністю та розмірів часток учасників у такому товаристві.

32. В справі, що розглядається, судом першої інстанції було встановлено, що учасники ОСОБА_10 (Відповідач-10) та ОСОБА_9 (Відповідач-9) набули прав на частки у статутному капіталі Товариства (по 50 000 грн кожний) у спосіб, що суперечить закону, статуту Товариства, із порушенням прав та законних інтересів інших учасників Товариства, а саме на підставі рішень загальних зборів від 25.08.2016 та 12.09.2016 року, які, як зазначено судом першої інстанції, є незаконними, що виключає застосування правових наслідків, які виникли у зв`язку із їх прийняттям.

33. Проте, в справі №924/700/21 судом не було встановлено, що учасник товариства, якого було виключено зі складу товариства, та учасник товариства розмір частки якого судом фактично було зменшено, набули прав на належні їм частки у статутному капіталі у спосіб, що суперечить закону, статуту товариства або із порушенням прав чи законних інтересів інших осіб. Передумовою для виключення позивача з товариства було невнесення позивачем вкладу у статутний капітал товариства (позивач не спростовував цієї обставини). Тобто мала місце саме недобросовісна поведінка позивача, що не відповідала вимогам закону та статуту товариства.

34. З огляду на зазначене, випливає, що втрата права власності на частку і статусу учасника за рішенням суду можлива не лише у випадках витребування частки із чужого незаконного володіння або переведення на позивача прав та обов`язків покупця частки. Такий спосіб захисту прав позивача як визначення розміру статутного капіталу та часток учасників може призводити до втрати іншими учасниками товариства права власності на їх частки та статусу учасників (корпоративних прав) у випадку набуття такими учасниками права на частку у статутному капіталі товариства у спосіб, що суперечить закону, статуту товариства, із порушенням прав та законних інтересів інших учасників товариства.

35. Така правова позиція Суду відповідає правовій позиції, що викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16 та від 18.03.2020 у справі №466/6221/16-а та зазначена судом вище, а саме, що належним способом захисту позивача який прагне відновлення становища, яке існувало до прийняття оспорюваних ним рішень загальних зборів учасників товариства є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт «д» пункту 3 частини п`ятої статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань»). Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

36. Відповідно до частини 1 статті 302 ГПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів, передає справу на розгляд палати, до якої входить така колегія, якщо ця колегія вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з цієї ж палати або у складі такої палати.

37. Питання про передачу справи на розгляд палати, об`єднаної палати або Великої Палати Верховного Суду може вирішуватися судом за власною ініціативою (частина 1 статті 303 ГПК України).

38. За таких обставин, Суд дійшов висновку про необхідність передачі цієї справи на розгляд палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду відповідно до вимог частини 1 статті 302 ГПК України у зв`язку з необхідністю відступити від висновку Верховного Суду, який викладено у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31.08.2022 року у справі №924/700/21, щодо застосування норм права, а саме: статті 89 Господарського кодексу України, статті 97 Цивільного кодексу України, частини 1 статті 58, частини 1 статті 59 Закону України «Про господарські товариства» та частини 1 статті 29, частин 1, 2, 3 статті 30 Закону України "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", що втрата права власності на частку і статусу учасника за рішенням суду можлива лише у випадках витребування частки із чужого незаконного володіння або переведення на позивача прав та обов`язків покупця частки. Такий спосіб захисту прав позивача як визначення розміру статутного капіталу та часток учасників не може призводити до втрати іншими учасниками товариства права власності на їх частки та статусу учасників (корпоративних прав), тобто до фактичного виключення учасників з товариства (п. 95), з наведених в цій ухвалі мотивів.

39. Оскільки Суд вважає, що належним способом захисту прав позивача, який прагне відновлення становища, яке існувало до прийняття оспорюваних ним рішень загальних зборів учасників товариства є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства, внаслідок задоволення якого відповідачі (учасники товариства), у випадку набуття такими учасниками права на частку у статутному капіталі товариства у спосіб, що суперечить закону, статуту товариства, із порушенням прав та законних інтересів інших учасників товариства, можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

Керуючись статтями 234, 235, 302, 303 Господарського процесуального кодексу України, Суд

УХВАЛИВ:

Справу №907/922/21 Господарського суду Закарпатської області разом із касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Західного апеляційного господарського суду від 05.10.2022 передати на розгляд палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуюча Г. Вронська

Судді Н. Губенко

І. Кондратова