ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А
про залишення позовної заяви без руху
07.03.2023 Справа № 905/214/23
до фізичної особи-підприємця Петросян Михайла ( АДРЕСА_1 ;ІПН НОМЕР_1 )

про стягнення 294 473,83 гривень
Акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернулось до Господарського суду Донецької області з позовною заявою до фізичної особи-підприємця Петросян Михайла про стягнення 294 473,83 гривень.
Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.
Основні вимоги, що пред`являються до форми та змісту позовної заяви, а також вимоги щодо надання разом з нею певних доказів, визначені статтями 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.
Частиною 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.
Відповідно до ч. 2 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Згідно ч. 5 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.
Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.
Частинами 1 та 2 статті 58 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.
Відповідно до частини 1 статті 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.
Відповідно до ч. 4 ст. 60 Господарського процесуального кодексу України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
Зазначене дає підстави вважати, що в разі підписання позовної заяви представником позивача, до означеної заяви має бути долучений або оригінал документа, що посвідчує право представника на вчинення такої дії або належним чином завірена копія зазначеного документа.
Згідно з частиною 2 статті 91 Господарського процесуального кодексу України письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.
Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення (частини 4, 5 статті 91 Господарського процесуального кодексу України).
Як встановлено судом, подана до суду позовна заява підписана представником АТ КБ «Приватбанк» адвокатом В.С. Будьонним.
На підтвердження повноважень вищевказаної особи на підписання позовної заяви від імені позивача (АТ КБ «Приватбанк»), в якості додатків №№ 5-10 до позовної заяви додано: копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серія ДП №5289 від 17.12.2021, копію договору про надання правової (правничої допомоги) б/н від 12.01.2022, копію файлу перевірки КЕП договору, копію ордеру адвоката серія АЕ №1119035 від 24.01.2022, копію додаткової угоди до договору про надання правової (правничої) допомоги від 30.06.2022 та копію файлу перевірки КЕП додаткової угоди.
Проте, вказані документи не засвідчені у порядку, встановленому чинним законодавством, та фактично подані у вигляді ксерокопій, з огляду на таке.
Відповідно до частини 2 статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" ордер - письмовий документ, що у випадках, встановлених цим Законом та іншими законами України, посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро або адвокатським об`єднанням та повинен містити підпис адвоката. Рада адвокатів України затверджує типову форму ордера.
Верховний Суд у своєму рішенні (постанова ВП ВС від 01.07.2020 у справі №320/5420/18) звернув увагу на те, що оскільки Закон України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" не містить вказівки на класифікаційну ознаку документів, що посвідчують повноваження адвоката на надання правової допомоги, зокрема, за стадіями їх створення, а саме: оригінал чи копія, можна зробити висновок, що повноваження адвоката як представника сторони можуть бути підтверджені як оригіналом ордера або довіреності, так і їх копією, засвідченою у визначеному законом порядку особою, яка має повноваження на засвідчення копії.
Згідно з пунктом 9 частини першої статті 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" адвокат має право, зокрема, посвідчувати копії документів у справах, які він веде, крім випадків, якщо законом установлено інший обов`язковий спосіб посвідчення копій документів.
У рішенні Національної асоціації адвокатів України від 04.08.2017 № 162 зазначено, що відмітка про посвідчення копії ордера на надання правової допомоги має складатися зі слів "Згідно з оригіналом", особистого підпису адвоката (або керівника адвокатського об`єднання/адвокатського бюро, якщо ордер видається адвокатським об`єднанням/адвокатським бюро), який засвідчує копію, його ініціалів та прізвища, а також дати засвідчення копії.
Аналогічний порядок засвідчення копії документа встановлено пунктом 5.26 Вимог до оформлення документів ДСТУ 4163:2020, прийнятих та наданих чинності наказом Державного підприємства "Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації; сертифікації та якості" від 01.07.2020 № 144 (далі - ДСТУ 4163:2020), згідно приписів якого відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. У випадках, визначених законодавством, копії документів засвідчують відбитком печатки юридичної особи, структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) юридичної особи або печатки "Для копій". Відмітку про засвідчення копії документа проставляють нижче реквізиту "Підпис" на лицьовому боці останнього аркуша копії документа.
Однак, подані до позовної заяви копії документів на підтвердження повноважень адвоката Будьонного В.С. на підписання позовної заяви від імені позивача не містять жодних відміток про їх засвідчення та фактично є ксерокопіями таких документів.
Суд зазначає, що позовну заяву та додані до неї документи подано пакетом документів, який прошито, пронумеровано та скріплено написом "Скріплено та пронумеровано Представник АТ КБ «Приватбанк» Будьонний В.С. Також напис містить підпис Будьонного В.С. та відтиск печатки АТ КБ «Приватбанк».
При цьому, частина документів, які входять до вищевказаного пакету документів, є оригіналами (позовна заява, розрахунок заборгованості та платіжні доручення про сплату судового збору), решта документів є копіями.
Порядок оформлення копій документів також унормований Наказом Міністерства юстиції України №1000/5 від 18.06.2015 "Про затвердження Правил організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях" (далі - Правила організації діловодства).
Пунктами 8, 9 Розділу 11 Глави 2 Правил організації діловодства встановлено, що копія набуває юридичної сили лише у разі її засвідчення в установленому порядку. Напис про засвідчення копії документа складається зі слів "Згідно з оригіналом", найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії та проставляється нижче реквізиту документа "Підпис". Напис про засвідчення копії скріплюється печаткою установи (без зображення герба) або печаткою структурного підрозділу (служби діловодства, служби кадрів, бухгалтерії тощо) установи (за наявності). Сторінки копії документів (за винятком тих, що мають один аркуш) нумеруються і відмітка про засвідчення копії може доповнюватися відміткою "Всього в копії _____ арк. ". За рішенням установи або на вимогу установи, якій надається копія документа, допускається засвідчувати копії документів поаркушно.
З аналізу вищезазначених норм чинного законодавства щодо засвідчення копій документів вбачається, що копії документу, які мають не один аркуш, а більше оформлюються наступним чином: на першій сторінці аркушу (лицьова сторона) у правому верхньому куті проставляється відмітка "Копія", а на останній сторінці аркушу (після тексту документа) відмітка "Згідно з оригіналом", назви посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів (ініціалу імені) та прізвища, дати засвідчення копії" яка може доповнюватись відміткою "Всього в копії _____ арк. ". Кожна сторінка копії чи аркуш мають бути пронумеровані.
Проте, напис позивача на прошитому пакеті документів не містить відмітки "Копія" та "Згідно з оригіналом", у зв`язку з чим суд дійшов висновку, що копії документів, які містяться у ньому (в тому числі щодо повноважень адвоката Будьонного В.С. на підписання позовної заяви від імені позивача) не засвідченні належним чином та не можуть братись судом до уваги.
Крім того, з копії ордеру серії АЕ №1119035 від 24.01.2022, доданого до позовної заяви, вбачається, що у графі "Назва органу, в якому надається правова допомога" зазначено: "відповідно до п. 1.2 договору про надання правової (правничої) допомоги б/н від 12.01.2022".
Така вказівка не відповідає вимогам п. 12.4 Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 №41 (зі змінами) (далі - Положення).
Відповідно до підпункту 12.4 пункту 12 Положення, ордер містить такий реквізит, як назва органу, у якому надається правова допомога адвокатом із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності відповідно до статті 19 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".
Під назвою органу розуміється як безпосередньо назва конкретного органу так і назва групи органів визначених пунктом 2 частини 1 статті 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (наприклад, судові органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування, органи досудового слідства, правоохоронні органи тощо).
Таким чином, посилання у ордері у графі "Назва органу, в якому надається правова допомога" на пункт договору про надання правої допомоги (не зважаючи на те, що договір додається та в ньому містить перелік групи органів) є порушенням порядку оформлення ордеру.
Крім того, в порушення підпункту 12.5 пункту 12 Положення в ордері не зазначено номер посвідчення адвоката України, ким та коли воно видане.
Таким чином, ордер, ксерокопія якого додана до позовної заяви, оформлений з порушенням вимог щодо його оформлення та не може підтверджувати повноваження адвоката Будьонного В.С. на підписання поданої позовної заяви.
Також, суд зазначає, що в якості додатків №№ 22-26 до позовної заяви додано копії виписок по рахунках та копію платіжного доручення. Однак, вказані документи не підписані ані позивачем, ані банківською установою.
Відповідно до статті 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
Враховуючи, що до позовної заяви не додано належних та допустимих доказів повноважень позивача, а також те, що додані до позовної заяви документи не засвідчені належним чином, суд дійшов висновку, що позивачем не виконано належним чином вимоги ч.2 та ч. 5 ст.164 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим позовна заява залишається господарським судом без руху.
Суд зазначає, що для вручення позивачу цієї ухвали буде використано альтернативний спосіб вручення процесуальних документів учасникам справи, а саме шляхом її направлення на електронну адресу позивача зазначену позові.
З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно.
Керуючись статтями 60, 162, 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -
1. Позовну заяву Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до фізичної особи-підприємця Петросяна Михайла про стягнення 294 473,83 гривень залишити без руху.
2. Акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк» усунути встановлені при поданні позовної заяви недоліки протягом п`яти днів з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху шляхом надання суду:
- доказів належних повноважень адвоката Будьонного В.С. на підписання позовної заяви від імені позивача;
- всіх наявних в нього доказів, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, належним чином оформлених та засвідчених копій документів, доданих до позовної заяви;
- копії паспорта фізичної особи-підприємця Петросяна Михайла (за наявності).
3. Роз`яснити Акціонерному товариству комерційний банк «Приватбанк», що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику відповідно до п.п. 4, 5 ст. 174 ГПК України.
Ухвала набрала чинності з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.М. Фурсова