ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" лютого 2023 р. Справа№ 910/5217/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Іоннікової І.А.

суддів: Разіної Т.І.

Тарасенко К.В.

за участю секретаря судового засідання Кузьменко А.М.

представники:

від прокуратури: Савицька О.В. (посвідчення № 054810)

від позивача: Перепелицін К.М. (посвідчення)

від відповідача-1: Світлицький А.В. (посвідчення адвоката № 000655 від 22.03.2019)

від відповідача-2: не з`явився

від третьої особи на стороні позивача: Паньків І.М. (довіреність від 07.12.2021)

від третьої особи на стороні відповідачів: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю агрокомбінат "Хотівський"

на рішення Господарського суду міста Києва від 09.06.2022 (повний текст рішення складено 23.06.2022)

у справі № 910/5217/20 (суддя Котков О.В.)

за позовом першого заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради

до 1. Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський"

2. Державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача - Національного музею народної архітектури та побуту України

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідачів - Комунального підприємства "Реєстратор"

про скасування рішення про державну реєстрацію речових прав та запису про речове право,

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник прокурора міста Києва звернувся до Господарського суду міста Києва в інтересах держави в особі Київської міської ради з позовом до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" та державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни, в якому з урахуванням поданих уточнень, просив суд першої інстанції:

- скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44742292 від 20.12.2018 про реєстрацію за Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" права оренди земельної ділянки площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) по вул. Академіка Заболотного у місті Києві;

- скасувати державну реєстрацію права оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський", оформлену записом, вчиненим 20.12.2018 державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною за № 29569710 про право оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) по вул. Академіка Заболотного у місті Києві.

Позовні вимоги прокурора мотивовані тим, що відповідачем-1 у 2018 році було зареєстровано за собою право користування земельною ділянкою площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) по вул. Академіка Заболотного у місті Києві на підставі договору оренди землі від 21.10.2004 №79-6-00249, який припинив свою дію шляхом розірвання за згодою сторін ще у 2008 році, внаслідок чого Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" втратило право оренди спірної земельної ділянки.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 закрито провадження у справі № 910/5217/20, стягнуто з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на користь Київської міської прокуратури судовий збір у розмірі 5105,00 грн.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2021 ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі № 910/5217/20 залишено без змін.

В подальшому, в січні 2022 року до Господарського суду міста Києва надійшла заява заступника Генерального прокурора про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 року у справі № 910/5217/20.

Короткий зміст оскаржуваного рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 09.06.2022 вирішено:

- задовольнити заяву № 15/3/3-5777ВИХ-22 (15/1/1-63784-20) від 21.01.2022 заступника Генерального прокурора про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у справі № 910/5217/20;

- скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі № 910/5217/20;

- позов задовольнити повністю;

- скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44742292 від 20.12.2018 про реєстрацію за Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" права оренди земельної ділянки площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) на вул. Академіка Заболотного у місті Києві;

- скасувати державну реєстрацію права оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський", оформлену записом, вчиненим 20.12.2018 державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною за № 29569710 про право оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) на вул. Академіка Заболотного у місті Києві;

- стягнути з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на користь Офісу Генерального прокурора судовий збір за подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення у розмірі 3040,50 грн;

- стягнути Державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни на користь Офісу Генерального прокурора судовий збір за подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення у розмірі 3040,50 грн.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю агрокомбінат "Хотівський" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 09.06.2022 у справі № 910/5217/20 повністю і ухвалити нове рішення, яким:

- відмовити у задоволенні заяви заступника Генерального прокурора про перегляд ухвали Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 про закриття провадження у справі № 910/5217/20 за нововиявленими обставинами;

- ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 про закриття провадження у справі № 910/5217/20 залишити в силі.

Короткий зміст апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Підставою для скасування оскаржуваного судового рішення відповідач-1 зазначає не з`ясування обставин, що мають значення для справи, порушення норм процесуального права та неправильне застосування норм матеріального права.

Узагальнені доводи апеляційної скарги відповідача-1 зводяться до того, що місцевий господарський суд:

- взагалі не досліджував правову природу спірних відносин;

- розглянув заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в одному судовому засіданні, а саме скасував ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 про закриття провадження у справі № 910/5217/20 та не розпочавши слухання справи з тієї стадії на якій вона була закрита, розглянув вказану вище справу по суті, що в свою чергу суперечить порядку розгляду справи, визначеному Господарським процесуальним кодексом України;

- не взяв до уваги те, що підтвердженням факту нібито добровільної відмови Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" від права користування земельною ділянкою може бути лише відповідна заява, а не твердження/або припущення позивача.

Короткий зміст відзиву прокурора на апеляційну скаргу та узагальнення його доводів

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, прокурор посилався на те, що у нього виникли підстави для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, оскільки скасування постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.12.2021 у справі № 910/3520/21 наказу Міністерства юстиції України від 24.07.2020 № 3544/5 та зобов`язання забезпечити внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про поновлення дії рішення від 20.12.2018, прийнятого Комунальним підприємством "Реєстратор", тобто відповідного акта протилежного за змістом акту, на підставі якого було прийнято судове рішення у цій справі, на думку прокурора, відновило предмет спору у даній справі та можливість позивача захистити свої права. На думку прокурора, нововиявленою обставиною є скасування судом у справі №910/3520/21 відповідного акта, протилежного за змістом акту, на підставі якого було прийнято судове рішення у цій справі.

Також, за твердженням прокурора, процесуальним законодавством не передбачено повноваження суду апеляційної інстанції на скасування рішення суду першої інстанції по суті спору із залишенням в силі іншого судового рішення - ухвали Господарського суду міста Києва від 20.01.2021.

Узагальнений виклад позиції інших учасників по справі

Позивач, відповідач-2 та треті особи не скористалися правом подати письмовий (-ві) відзив/пояснення/заперечення на апеляційну скаргу. Неподання відзиву/пояснень/заперечень не перешкоджає розгляду апеляційної скарги по суті, що насамперед узгоджується ч. 3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 19.10.2022 у справі № 910/5217/20 призначено повторний автоматизований розподіл справи. Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2022, справу № 910/5217/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Іоннікова І.А., судді: Разіна Т.І., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю агрокомбінат "Хотівський" на рішення Господарського суду міста Києва від 09.06.2022 у справі № 910/5217/20, колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів Разіної Т.І., Тарасенко К.В.; розгляд апеляційної скарги призначено на 07.12.2022.

07.12.2022 судове засідання не відбулося, у зв`язку з перебуванням головуючого судді Іоннікової І.А. з 06.12.2022 на лікарняному.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2022 призначено справу № 910/5217/20 до розгляду на 25.01.2023.

25.01.2023 судове засідання не відбулося.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.01.2023 розгляд справи № 910/5217/20 призначено на 15.02.2023.

В судове засідання, яке відбулося 15.02.2023 з`явилися прокурор та представники позивача, відповідача-1, третьої особи на стороні позивача, які підтримали свої правові позиції щодо апеляційної скарги.

Представники відповідача-2 та третьої особи на стороні відповідачів не з`явилися, про час і місце судового засідання були сповіщені належним чином.

Також слід вказати, що інформація про судове засідання була оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судової влади України", тому представники відповідача-2 та третьої особи на стороні відповідачів не були позбавлені об`єктивної можливості дізнатися про дату судового засідання, користуючись відкритим безоплатним цілодобовим доступом до вказаного сайту.

Враховуючи, що явка представників відповідача-2 та третьої особи на стороні відповідачів у судове засідання судом апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалась, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за наявними матеріалами та за відсутності представників відповідача-2 та третьої особи на стороні відповідачів

Вивчивши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представники позивача, відповідача-1, третьої особи на стороні позивача, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції

Рішенням Київської міської ради від 23.10.2003 № 117/990 "Про оформлення права користування земельними ділянками" передано СТОВ Агрокомбінат "Хотівський" в оренду земельну ділянку у Голосіївському районі міста Києва для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 16,0136 га (кадастровий номер :79:107:0002) на вул. Академіка Заболотного у м. Києві.

На підставі вказаного рішення, між Київською міською радою і СТОВ Агрокомбінат "Хотівський" 02.08.2004 укладено договір оренди спірної земельної ділянки, який 29.10.2004 зареєстровано Головним управлінням земельних ресурсів КМДА у книзі записів державної реєстрації договорів.

У подальшому, рішенням Київської міської ради від 01.10.2007 передано у власність ЖК "Освітянин" земельну ділянку площею 108,52 га (в яку увійшла земельна ділянка площею 16,0136 га (кадастровий номер :79:107:0002) на вул. Академіка Заболотного у м. Києві) за рахунок земель, наданих СТОВ Агрокомбінат "Хотівський", при цьому пунктом 7 цього рішення вказаний договір оренди земельної ділянки розірвано за згодою сторін. Таке рішення органом місцевого самоврядування було прийнято на підставі листа СТОВ Агрокомбінат "Хотівський" від 18.06.2007 щодо припинення права користування земельною ділянкою.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 20.09.2017 у справі № 910/24772/13, яке набрало законної сили, визнано недійсним з моменту прийняття пункти 1, 2, 4, 5, 6, 7, 8, 9 рішення Київської міської ради № 353/3187 від 01.10.2007 "Про передачу земельної ділянки обслуговуючому кооперативу житловому кооперативу "Освітянин" для житлової забудови на вул. Академіка Заболотного у Голосіївському районі м. Києва".

Разом із тим, СТОВ Агрокомбінат "Хотівський" 20.12.2018 зареєструвало за собою право оренди на земельну ділянку з кадастровим номером :79:107:0002 площею 16,0345 на підставі розірваного договору оренди земельної ділянки від 02.08.2004.

За наведених обставин, перший заступник прокурора міста Києва звернувся в інтересах держави в особі Київської міської ради до Господарського суду міста Києва з позовом до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" та державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни, в якому з урахуванням поданих уточнень, просив суд першої інстанції:

- скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44742292 від 20.12.2018 про реєстрацію за Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" права оренди земельної ділянки площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) по вул. Академіка Заболотного у місті Києві;

- скасувати державну реєстрацію права оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський", оформлену записом, вчиненим 20.12.2018 державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною за №29569710 про право оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) по вул. Академіка Заболотного у місті Києві.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 закрито провадження у справі №910/5217/20 за позовом першого заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" та Державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни, треті особи - Національний музей народної архітектури та побуту України та Комунальне підприємство "Реєстратор". Стягнуто з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на користь Київської міської прокуратури судовий збір у розмірі 5105,00 грн.

Вказана ухвала мотивована тим, що станом на момент розгляду даної справи предмет спору відсутній, оскільки рішення від 20.12.2018 №44742292, прийняте державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною, скасовано, а право оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) по вул. Академіка Заболотного у місті Києві припинено, про що внесено відповідні відомості до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

У зв`язку з наведеним, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність предмету спору у даній справі та необхідність закриття провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 Господарського процесуального кодексу України.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 25.03.2021 ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі № 910/5217/20 залишено без змін.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.12.2021 у справі № 910/3520/21 визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України №2544/5 від 24.07.2020 та зобов`язано Міністерство юстиції України забезпечити внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про поновлення дії рішення від 20.12.2018 № 44742292, прийнятого державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" міста Києва Нікітіною Юлією Володимирівною.

25.01.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла заява заступника Генерального прокурора про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі № 910/5217/20.

У поданій заяві заступник Генерального прокурора просив суд першої інстанції:

- скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі № 910/5217/20;

- скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44742292 від 20.12.2018 про реєстрацію за Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" права оренди земельної ділянки площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) на вул. Академіка Заболотного у місті Києві;

- скасувати державну реєстрацію права оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський", оформлену записом, вчиненим 20.12.2018 державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною за № 29569710 про право оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) на вул. Академіка Заболотного у місті Києві.

В обґрунтування вищезазначеної заяви, заступник Генерального прокурора посилався на те, що постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.12.2021 у справі № 910/3520/21 визнано протиправним та скасовано наказ Міністерства юстиції України №2544/5 від 24.07.2020 та зобов`язано Міністерство юстиції України забезпечити внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про поновлення дії рішення від 20.12.2018 № 44742292, прийнятого державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" міста Києва Нікітіною Юлією Володимирівною.

Також, заявник вказував, що істотною обставиною для перегляду за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 року у даній справі є факт скасування Північним апеляційним господарським судом наказу Міністерства юстиції України від 24.07.2020 № 2544/5 та зобов`язання Міністерства юстиції України забезпечити внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про поновлення дії рішення від 20.12.2018 № 44742292, прийнятого КП "Реєстратор", про право оренди СТОВ Агрокомбінат "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га на вул. Академіка Заболотного у м. Києві.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 09.06.2022 вирішено:

- задовольнити заяву № 15/3/3-5777ВИХ-22 (15/1/1-63784-20) від 21.01.2022;

- скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі № 910/5217/20;

- позов задовольнити повністю;

- скасувати рішення державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 44742292 від 20.12.2018 про реєстрацію за Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" права оренди земельної ділянки площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) на вул. Академіка Заболотного у місті Києві;

- скасувати державну реєстрацію права оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський", оформлену записом, вчиненим 20.12.2018 державним реєстратором Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіною Юлією Володимирівною за № 29569710 про право оренди Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га (кадастровий номер :79:107:0002) на вул. Академіка Заболотного у місті Києві;

- стягнути з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат "Хотівський" на користь Офісу Генерального прокурора судовий збір за подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення у розмірі 3040,50 грн;

- стягнути Державного реєстратора Комунального підприємства "Реєстратор" Нікітіної Юлії Володимирівни на користь Офісу Генерального прокурора судовий збір за подання заяви про перегляд за нововиявленими обставинами судового рішення у розмірі 3040,50 грн.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Рішення, постанови та ухвали господарського суду, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами. Підставами для такого перегляду є, зокрема, істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України).

Здійснюючи процедуру перегляду остаточного судового рішення за нововиявленими обставинами суд має переглянути раніше ухвалене рішення лише в межах нововиявлених обставин. Підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення, постанови чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки її учасники не знали про цю обставину та, відповідно, не могли підтвердити її у суді. Тобто перегляд справи у зв`язку з нововиявленими обставинами спрямований не на усунення судових помилок, а на перегляд судового рішення у вже розглянутій справі з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення такого рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 30.06.2020 у справі № 19/028-10/13, провадження № 12-158гс19, (пункти 7.4-7.5)).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи, існували на час її розгляду, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин. Питання про те, які обставини вважати істотними, є оціночним. Суд вирішує його у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення так, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 21.10.2020 у справі № 726/938/18).

Нововиявленими є обставини, які: входять до предмета доказування у відповідній справі; обґрунтовують вимоги або заперечення сторін; можуть вплинути на висновки суду про права й обов`язки її учасників або мають інше істотне значення для правильного вирішення спору; існували на час розгляду справи, рішення в якій переглядається; спростовують фактичні дані, покладені в основу такого рішення; не були встановлені, коли суд ухвалював це рішення; не були та не могли бути відомі на час розгляду справи особі, яка звертається із заявою про перегляд рішення; стали відомими тільки після його ухвалення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 127/10129/17, провадження № 14-549зц18 (пункт 26)).

За відсутності принаймні однієї з цих ознак обставини не можуть вважатися нововиявленими та, відповідно, бути підставою для перегляду прийнятого у справі судового рішення.

Не є нововиявленою обставина, яка ґрунтується на переоцінці доказів, які вже оцінив суд у процесі розгляду справи. Крім того, судове рішення не можна переглядати у зв`язку з нововиявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені процесуальним законом, відсутні, а також якщо ці обставини були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.01.2019 у справі № 127/10129/17, провадження № 14-549зц18 (пункти 27, 28)).

Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ. Не вважаються нововиявленими нові обставини, які виявлені після ухвалення судом рішення, а також зміна правової позиції суду в інших подібних справах. Не можуть вважатися нововиявленими ті обставини, що встановлюються на підставі доказів, які не були своєчасно подані сторонами чи іншими особами, які беруть участь у справі. Обставини, що виникли чи змінилися після ухвалення судом рішення, а також обставини, на які посилався учасник судового процесу у своїх поясненнях, касаційній скарзі, або які могли бути встановлені в разі виконання судом вимог процесуального закону, теж не можуть визнаватися нововиявленими.

Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 06 березня 2018 року у справі № 2а-23903/09/1270, від 03.04.2018 у справі № 477/1012/14-а, від 30.01.2020 у справі №127/2-а-4944/11, від 18.05.2020 у справі № 904/8052/16 (ЄДРСРУ № 89319157), від 10.09.2020 у справі № 910/7084/16 (ЄДРСРУ № 91465953), від 15.10.2020 справа № 910/7083/16 (ЄДРСРУ № 92252545).

Також необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами. Процесуальні недоліки розгляду справи (зокрема, неповне встановлення фактичних обставин справи) не вважаються нововиявленими обставинами, проте можуть бути підставою для перегляду судового рішення в апеляційному або касаційному порядку.

Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що викладена, зокрема, у постанові від 29.08.2018 у справі № 552/137/15-ц, від 26.06.2019 у справі №493/410/15-а та від 12.08.2020 у справі № 826/17305/15 (ЄДРСРУ № 90926934), від 07.09.2020 у справі № 820/5989/15 (ЄДРСРУ № 91353771).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами на вимогу сторони провадження для виправлення помилок правосуддя, як така, не суперечить положенням Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року за умови відсутності зловживання. У цьому контексті ЄСПЛ неодноразово наголошував, що сама по собі наявність у національних законодавствах процедура перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами не суперечить праву на справедливий судовий розгляд та принципу правової визначеності, якщо зазначений вид перегляду використовується для виправлення помилок правосуддя (рішення ЄСПЛ від 18.11.2004 у справі "Правєдная проти Росії", від 06.12.2005 у справі "Попов проти Молдови" № 2).

Процедура поновлення розгляду справи за нововиявленими обставинами має бути використана у спосіб, сумісний із пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Ключовим для розуміння природи зазначеного виду перегляду судових рішень є тлумачення поняття "нововиявлені обставини". ЄСПЛ зауважує, що процедура скасування судового рішення за нововиявленими обставинами передбачає, що віднайдено докази, які раніше не були об`єктивно доступними та які можуть призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка вимагає скасування судового рішення, має довести, що вона не мала можливості надати суду докази до закінчення судового розгляду і що такі докази мають вирішальне значення для справи.

Системний аналіз практики ЄСПЛ щодо перегляду судових рішень дозволяє зробити висновок, що нововиявленими обставинами можуть бути визнані обставини, які: а) існували під час розгляду справи судом; б) не були відомими суду та учасникам справи під час розгляду справи судом; в) мають істотне значення для справи і можуть призвести до іншого результату судового розгляду (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте) (рішення ЄСПЛ від 26.06.2018 у справі "Industrial Financial Consortium Investment Metallurgical Union проти України", від 09.06.2011 у справі "Желтяков проти України").

Враховуючи викладене вище, як за чинним процесуальним законодавством, так і за сталою практикою ЄСПЛ, до нововиявлених обставин належать факти об`єктивної дійсності, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного розв`язання спору.

Отже, процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає існування доказу або факту, який має значення для з`ясування обставин справи, раніше не був відомий, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду.

Як вже зазначалось, що як на істотну обставину для перегляду за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду міста Києва від 20.01.2021, заявник посилався на скасування Північним апеляційним господарським судом 15.12.2021 у справі № 910/3520/21 наказу Міністерства юстиції України від 24.07.2020 №2544/5 та зобов`язання Міністерства юстиції України забезпечити внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про поновлення дії рішення від 20.12.2018 №44742292, прийнятого КП "Реєстратор", про право оренди СГТОВ АК "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га на вул. Академіка Заболотного у м. Києві.

На думку колегії суддів апеляційної інстанції, таке посилання заявника не ґрунтується на нормах чинного законодавства з огляду на наступне.

Однією з обов`язкових ознак нововиявлених обставин є їх фактична наявність на момент прийняття судового рішення, що переглядається. Ухвала господарського суду про закриття провадження у справі була прийнята господарським судом 1 інстанції 20.01.2021. Скасування наказу Міністерства юстиції України від 24.07.2020 №2544/5 та зобов`язання Міністерства юстиції України забезпечити внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про поновлення дії рішення від 20.12.2018 №44742292, прийнятого КП "Реєстратор", про право оренди СГТОВ АК "Хотівський" на земельну ділянку площею 16,0345 га на вул. Академіка Заболотного у м. Києві відбулося на підставі постанови Північного апеляційного господарського суду від 15.12.2021 у справі № 910/3520/21.

Тобто, на момент винесення ухвали Господарським судом м.Києва від 20.01.2021, постанова Північного апеляційного господарського суду від 15.12.2021 у справі № 910/3520/21 ще не була прийнята, як і не було порушено самої справи № 910/3520/21. Безумовно ця обставина є новою в розумінні норм господарського процесуального законодавства (новим доказом), оскільки з`явилася значно пізніше ухвали про закриття провадження у справі від 20.01.2021, а тому не може бути підставою для перегляду справи за нововиявленими обставинами. Аналогічна позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 03.12.2021 у справі № 922/743/19. Прокурор не позбавлений права на підставі нової обставини (нового доказу) звернутися до господарського суду за захистом порушеного права в інтересах держави в особі позивача.

Згідно з ч. 5 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, при перегляді судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд не може виходити за межі тих вимог, які були предметом розгляду при ухваленні судового рішення, яке переглядається, розглядати інші вимоги або інші підстави позову.

Частиною третьою статті 325 Господарського процесуального кодексу України закріплено, що за результатами перегляду судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами суд може: 1) відмовити в задоволенні заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами та залишити відповідне судове рішення в силі; 2) задовольнити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами, скасувати відповідне судове рішення та ухвалити нове рішення чи змінити рішення; 3) скасувати судове рішення і закрити провадження у справі або залишити позов без розгляду.

Відповідно до ч. 4 ст. 325 Господарського процесуального кодексу України, у разі відмови в задоволенні заяви про перегляд рішення, ухвали, постанови за нововиявленими або виключними обставинами суд постановляє ухвалу. У разі задоволення заяви про перегляд судового рішення з підстав, визначених ч. 2, п.п. 1, 3 ч. 3 ст. 320 цього Кодексу, та скасування судового рішення, що переглядається, суд: 1) ухвалює рішення - якщо переглядалося рішення суду; 2) приймає постанову - якщо переглядалася постанова суду; 3) постановляє ухвалу - якщо переглядалася ухвала суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 325 Господарського процесуального кодексу України справа про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом для провадження у суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд. У суді першої інстанції справа розглядається у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.02.2022 року заяву № 15/3/3-5777ВИХ-2215/1/1-63784-20 від 21.01.2022 року "Про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами" Заступника Генерального прокурора прийнято до розгляду та відкрито провадження за нововиявленими обставинами, ухвалено розгляд заяви здійснювати у порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи.

Принциповою відмінністю між спрощеним та загальним порядком розгляду справи у позовному провадженні є те, що, згідно з ч. 8 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України, при спрощеному розгляді не проводяться судові дебати та не здійснюється підготовче провадження у справі. Однак, при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, у випадку розгляду справи з повідомленням учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

Під час перегляду справи судом апеляційної інстанції досліджувалися докази, що містяться в матеріалах справи, у тому числі протокол судового засідання від 09.06.2022 по справі № 910/5217/20. Колегія суддів апеляційної інстанції встановила наступне.

Судове засідання, згідно протоколу судового засідання, розпочалось о 12:41:11, а закінчилося о 13:06:39 проголошенням вступної та резолютивної частини рішення. Як вбачається з вищезгаданного протоколу судового засідання, місцевий господарський суд розглядав лише заяву про перегляд рішення (в данному випадку це була ухвала про закриття провадження у справі) за нововиявленими обставинами. Учасники, що з`явились у судове засідання підтримали заяву прокурора.

З протоколу судового засідання від 09.06.2022 по справі № 910/5217/20 не вбачається, що суд першої інстанції розглядав справу по суті. Жодних дій щодо розгляду справи № 910/5217/20 в порядку спрощеного провадження головуючий не вчиняв, учасники по цій справі не надавали ніяких пояснень по суті справи, будь які докази судом не досліджувалися. Незважаючи на викладене, місцевий господарський суд у судовому рішенні проголосив, як про скасування ухвали про закриття провадження за нововиявленими обставинами, так і про прийняття рішення по суті.

Суд розглядає справи не інакше як на підставі доказів, поданих учасниками справи (ч. 1 ст. 14 Господарського процессуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 73, ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з частинами першою, другою статті 210 Господарського процессуального кодексу України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Основні правові вимоги для визначення судового рішення у господарській справі законним і обґрунтованим закріплені у статті 236 Господарського процесуального кодексу України.

Так, ч. 2 вищевказаної статті передбачено, що законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч. 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу і на те, що при розгляді справи принципи змагальності учасників процесу та рівності між собою є основоположними. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, який відповідно до частини третьої статті 2 Господарського процесуального кодексу України належить до фундаментальних засад господарського судочинства, передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представити свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (рішення ЄСПЛ від 27.10.1993 у справі "Домбо Бехеер проти Нідерландів").

ЄСПЛ неодноразово зазначав, що навіть якщо національний суд володіє певною межею розсуду, віддаючи перевагу тим чи іншим доводам у конкретній справі та приймаючи докази на підтримку позицій сторін, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення (рішення ЄСПЛ від 05.02.2009 у справі "Олюджіч проти Хорватії"). Принцип справедливості, закріплений у статті 6 Конвенції, порушується, якщо національні суди ігнорують конкретний, доречний та важливий довід, наведений заявником (рішення ЄСПЛ від 03 липня 2014 року у справі "Мала проти України", від 07.10.2010 у справі "Богатова проти України").

Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами (рішення ЄСПЛ від 19 квітня 1994 року у справі "Ван де Гурк проти Нідерландів").

Якщо подані стороною доводи є вирішальними для результату провадження, такі доводи вимагають прямої конкретної відповіді за результатом розгляду (рішення ЄСПЛ від 09.12.1994 у справі "Руїс Торіха проти Іспанії", від 23.06.1993 у справі "Руїз-Матеос проти Іспанії").

З огляду на наведену оцінку доводів апеляційної скарги та висновків суду першої інстанції, апеляційний господарський суд вважає апеляційну скаргу обґрунтованою.

Таким чином, знайшли своє підтвердження доводи скаржника про те, що наведена прокурором у заяві обставина, на яку останній посилався як на нововиявлену, не має наслідком прийняття іншого рішення у справі по суті спору, оскільки є новим доказом у цій справі.

Як обґрунтовано зазначив скаржник, законом не передбачено здійснення перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами в повному обсязі, вказавши при цьому, що господарський суд переглядає судове рішення за нововиявленими обставинами лише в тих межах, в яких ці обставини впливають на суть рішення. Наведена процедура (специфіка) перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами не врахована й прокурором у доводах, викладених у відзиві на апеляційну скаргу.

Колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції залишено поза увагою те, що відкриття провадження за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови їх наявності. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.08.2021 у справі № 917/1196/19, від 30.11.2021 у справі № 915/2197/19.

У відзиві на апеляційну скаргу СТОВ Агрокомбінат "Хотівський", прокурор неодноразово посилається на практику КГС та Великої Палати Верховного Суду і вказує як ознаку, яка характеризує нововиявлені обставини, наявність такої обставини на момент звернення до суду з позовом і під час розгляду справи судом, проте незважаючи на це стверджує, що постанова від 15.12.2021 року у справі № 910/3520/21, яка була прийнята значно пізніше ухвали про закриття провадження у справі, є нововиявленою обставиною.

Колегія суддів погоджується з доводами прокурора, що дана справа перебувала у провадженні суду першої інстанції тривалий час, представник скаржника був належно повідомлений про час і місце розгляду заяви, а тому господарський суд 1 інстанції правомірно відмовив скаржнику у відкладенні розгляду справи. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Проте доводи прокурора, що перегляд ухвали Господарського суду міста Києва від 20.01.2020 за нововиявленими обставинами має здійснюватися тим самим судом, який ухвалив рішення, що переглядається, а тому ці повноваження належать виключно суду першої інстанції, і відповідно суд апеляційної інстанції не наділений правом відмовити у задоволенні заяви заступнику Генерального прокурора про перегляд за нововиявленими обставинами вищевказаної ухвали, колегія суддів вважає юридично неспроможними, з огляду на наступне.

Однією з основних засад судочинства є забезпечення права особи на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення (пункт 8 статті 129 Конституції України).

Згідно з ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, у апеляційній інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у главі І розділу IV цього Кодексу.

За результатами розгляду апеляційної скарги господарський апеляційний суд має право (ст. 275 ГПК України):

1) залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення;

2) скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення;

3) визнати нечинним судове рішення суду першої інстанції повністю або частково у передбачених цим Кодексом випадках і закрити провадження у справі у відповідній частині;

4) скасувати судове рішення повністю або частково і у відповідній частині закрити провадження у справі повністю або частково або залишити позовну заяву без розгляду повністю або частково;

5) скасувати судове рішення і направити справу для розгляду до іншого суду першої інстанції за встановленою підсудністю;

6) скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції;

7) у передбачених цим Кодексом випадках скасувати свою постанову (повністю або частково) і прийняти одне з рішень, зазначених у пунктах 1-6 частини першої цієї статті.

Таким чином, посилання прокурора на те, що процесуальним законодавством не передбачено повноваження суду апеляційної інстанції на скасування рішення суду першої інстанції по суті спору із залишенням в силі іншого судового рішення є надмірно формальним і суперечить нормам, зазначеним у статті 275 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, суд апеляційної інстанції вважає законодавчо не обґрунтованими доводи скаржника, що розглянувши заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в одному судовому засіданні, а саме скасування ухвали Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 про закриття провадження у справі № 910/5217/20 та не розпочавши слухання справи з тієї стадії на якій вона була закрита, суд 1 інстанції розглянув вказану вище справу по суті, що в свою чергу і суперечить порядку розгляду справи визначеному Господарським процесуальним кодексом України, оскільки норми Господарського процесуального кодексу України не передбачають особливого порядку перегляду судових рішень та не містять заборони про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами в одному судовому засіданні.

Інші доводи, наведені скаржником у апеляційній скарзі, колегія суддів вважає документально обґрунтованими та такими, що належним чином недосліджені судом першої інстанції при розгляді даної справи.

За встановлених апеляційним судом обставин справи рішення місцевого господарського суду, яке прийняте при невідповідності висновків суду обставинам справи, призвело до порушення норм матеріального та процесуального права, внаслідок чого підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні заяви заступника Генерального прокурора про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у рішенні суду, питання вичерпності висновків господарського суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції ураховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у контексті конкретних обставин справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: не з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Висновки за результатами апеляційної скарги

За викладених обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції невірно застосував норми матеріального та процесуального права, крім того не з`ясував обставини, що мають значення для справи, висновки, викладені у оскаржуваному судовому рішенні, не відповідають обставинам справи, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду - скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні заяви заступника Генерального прокурора про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю агрокомбінат "Хотівський" задовольнити.

Рішення Господарського суду міста Києва від 09.06.2022 у справі № 910/5217/20 скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви № 15/3/3-5777ВИХ-22 (15/1/1-63784-20) від 21.01.2022 заступника Генерального прокурора про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 20.01.2021 у справі № 910/5217/20 залишити в силі.

Матеріали справи № 910/5217/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 13.03.2023 (після виходу судді Тарасенко К.В. з відпустки).

Головуючий суддя І.А. Іоннікова

Судді Т.І. Разіна

К.В. Тарасенко