РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

06.02.2023Справа № 910/12088/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Удалової О.Г, за участю секретаря судового засідання Бенчук О.О., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/12088/22

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВІАТОР-17"

про визнання недійсними рішень загальних зборів та скасування протоколу

За участю представників:

позивача ОСОБА_1 ;

відповідача не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва звернувся ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1 ) з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВІАТОР-17" (далі - відповідач, ОСББ) про визнання недійсним рішень загальних зборів від 08.10.2019 та скасування протоколу, яким оформлено таке рішення.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням корпоративних прав позивача, зокрема, порушенням процедури скликання та проведення оскаржуваних загальних зборів.

Ухвалою суду від 15.11.2022 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків.

30.11.2022 від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.12.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/12088/22 в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 16.01.2023.

12.01.2023 від відповідача надійшла заява, в якій ОСББ частково погодилося з вимогами про визнання недійсними рішення загальних зборів ОСББ, які відображені у протоколі від 08.10.2019, та скасування вказаного протоколу. Відповідач заперечив щодо покладення на нього всіх фінансових витрат, які понесені позивачем у зв`язку з розглядом даної позовної заяви. Крім того, ОСББ просило розгляд справи провести без участі представника відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.01.2023 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 06.02.2023.

У судове засідання 06.02.2023 представники відповідача не з`явилися, однак 12.01.2023 ОСББ просило розглядати справу без участі його представників.

Слід зазначити, що відповідач належним чином повідомлений про час, дату та місце проведення судового засідання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 723, відповідно до якого ОСББ отримано ухвалу суду від 16.01.2023.

У судовому засіданні 06.02.2023 суд, заслухавши вступне слово представника позивача, з`ясувавши обставини, дослідив в порядку статей 209-210 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) докази у справі.

Після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

У судовому засіданні 06.02.2023 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.

Судом відповідно до вимог статей 222-223 ГПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 з 16.01.2012 є власником 1/2 квартири АДРЕСА_1 , що підтверджується Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єкта нерухомого майна від 12.12.2020 № 200055648.

Рішенням власників житлових та нежитлових приміщень, розташованих у будинках № 63-А по вул. Ірпінській у м. Києві, було створено ОСББ.

Відповідно до Статуту ОСББ, затвердженого загальними зборами співвласників будинку АДРЕСА_1 , яке оформлено протоколом від 23.03.20217, ОСББ створено відповідно до Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" шляхом реорганізації Житлово-будівельного кооперативу "Авіатор-17" і є його правонаступником та об`єднує власників квартир та нежитлових приміщень вказаного вище будинку.

08.10.2019 відповідачем були проведені загальні збори, на яких прийняті рішення, оформлені протоколом від 08.10.2019.

Так, були прийняті рішення, зокрема, про таке:

- необхідність впровадження у багатоквартирному будинку заходів з підвищення енергоефективності, а саме: про звернення до АБ «Укргазбанк» щодо отримання кредиту для ОСББ у сумі 599 тис. грн терміном на 60 місяців зі ставкою 22% для заміни дверей на енергозберігаючі в місцях загального користування в будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а з цією метою надання повноважень Голові Правління ОСББ Петрусь Ж.М. на подання всіх необхідних документів, підписання кредитного договору та інших договорів (змін до договорів, додаткових угод) та визначення всіх інших умов договорів на власний розсуд без будь-яких обмежень;

- участь відповідача в конкурсі проектів КМДА по енергозбереженню в програмі 70x30 для ОСББ у місті Києві;

- створення ремонтного та резервного фондів, а також напрямків їх використання.

На переконання позивача, оспорюване рішення порушує його права, оскільки було, зокрема, порушено порядок повідомлення про проведення загальних зборів.

У свою чергу, відповідач у заяві, поданій суду 12.01.2023, частково погодився з вимогами позивача.

Суд дійшов висновку про задоволення позову, з огляду на таке.

Частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною другою статті 4 ГПК України встановлено, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 під охоронюваними законом інтересами необхідно розуміти прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам. Отже, охоронюваний законом інтерес є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони.

Аналіз наведених вище норм дає підстави дійти висновку, що підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу), і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, чи охоронюваного законом інтересу, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право особи на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника (аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16).

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Слід зазначити, що у прохальній частині позову ОСОБА_1 просить суд визнати недійсним рішення загальних зборів та скасувати протокол відповідних загальних зборів.

Однак, у даному випадку ефективним і належним способом захисту є визнання недійсним і скасування рішення загальних зборів, оформлених протоколом.

Відповідно до частини першої та четвертої статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», у редакції чинній на дату проведення загальних зборів ОСББ, (далі - Закон) об`єднання створено для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Частиною першою статті 12 Закону визначено, що управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління.

Відповідно до частини другої та п`ятої статті 10 Закону вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

Згідно зі статтею 1 Закону співвласники багатоквартирного будинку - це власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Відповідно до частини третьої статті 10 Закону загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Відповідно до частини третьої статті 6 Закону скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного (частина четверта статті 6 Закону).

Позивач заперечив стосовно його належного повідомлення про проведення загальних зборів 08.10.2019.

У свою чергу, відповідач не надав суду жодного достовірного, належного, допустимого та вірогідного доказу, який би підтвердив виконання ОСББ приписів частини четвертої статті 6 Закону, а саме повідомлення співвласників, у тому числі, ОСОБА_1 щодо проведення загальних зборів 08.10.2019 не менше ніж за 14 днів до вказаної дати в письмовій формі шляхом вручення під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом).

Також слід зазначити, що з протоколу від 08.10.2019 загальних зборів вбачається, що позивач не був присутнім на зборах.

У даному випадку суд звертається до правових висновків, викладених у постановах від 18.04.2018 у справі № 904/2796/17 та від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18, а саме такого змісту:

- відповідно до частини четвертої статті 6 Закону встановлено, що повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного;

- указана норма права імперативно визначає порядок і спосіб повідомлення власників: форма повідомлення обов`язково письмова; повідомляється кожен власник; таке повідомлення вручається власнику або під розписку, або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом);

- недотримання ініціативною групою ОСББ порядку повідомлення усіх власників про проведення установчих зборів є порушенням вимог статті 6 Закону та свідчить про незаконність рішення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку;

- достатньою підставою для визнання незаконним рішення установчих зборів є виявлення самого факту недотримання ініціативною групою ОСББ порядку повідомлення певного співвласника будинку.

Таким чином, позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню, оскільки є підстави для визнання недійсними рішень загальних зборів ОСББ, оформлених протоколом від 08.10.2019, у зв`язку з недотриманням порядку повідомлення співвласників про проведення таких зборів. У той же час, суд звертає увагу на те, що у разі визнання недійсними рішень загальних зборів, немає потреби скасовувати останні, оскільки визнання недійсним означає, що рішення не породили правових наслідків з дня вчинення. Скасування ж акту означає втрату чинності з моменту набрання чинності відповідним судовим рішенням. Вказані вимоги є за своєю правовою природою альтернативними, оскільки мають різні правові наслідки (постанови Верховного суду у справах № 916/2386/17, № 925/715/17).

Відповідно до частини першої статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі статтею 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем не подано доказів на підтвердження заперечень проти задоволення позовних вимог.

За таких обставин, враховуючи подані учасниками справи докази, які оцінені судом у порядку статті 86 ГПК України, позов підлягає задоволенню.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 129, 233, 236, 237, 240 та 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВІАТОР-17" (03179, м. Київ, вул. Ірпінська, буд. 63-А, код 23698807), оформлені протоколом від 08.10.2019.

3. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "АВІАТОР-17" (03179, м. Київ, вул. Ірпінська, буд. 63-А, код 23698807) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн судового збору.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 06.03.2023.

Суддя О.Г. Удалова