ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" березня 2023 р. Справа№ 910/4479/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Кравчука Г.А.

суддів: Козир Т.П.

Коробенка Г.П.

розглянувши у порядку письмового провадження, без виклику учасників справи, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноліміт", м. Полтава

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 (повний текст складено 30.08.2022)

у справі № 910/4479/22 (суддя Смирнова Ю.М.)

за позовом Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України, м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноліміт", м. Полтава

про стягнення 130 000,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

У червні 2022 року Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України (далі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноліміт" (далі - ТОВ "Ноліміт", відповідач) штрафу у розмірі 130 000,00 грн за поставку неякісного товару за договором №111/В33-2022 від 05.04.2022.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань за договором №110/В33-2022 від 05.04.2022 в частині поставки товару належної якості.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі № 910/4479/22 позов задоволено повністю.

Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноліміт" на користь Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України штраф в розмірі 130 080,00 грн та 2 481,00 грн судового збору.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що відповідач неналежним чином виконав взятий на себе обов`язок щодо поставки погодженого між сторонами товару належної якості, що підтверджується наявними у матеріалах справи доказами, а розмір нарахованого позивачем штрафу відповідає приписам законодавства та положенням пункту 7.4 Договору. Щодо доводів відповідача про зменшення розміру штрафу на підставі статті 551 Цивільного кодексу України місцевий господарський суд зазначив, що відповідачем в порядку, визначеному процесуальним законом, не надано жодних доказів на підтвердження обставин, які є підставою для зменшення розміру нарахованих штрафних санкцій.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Ноліміт" 21.09.2022 звернулося до суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22 скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог позивача про стягнення штрафу в розмірі 130 000,00 грн за поставку товару з порушенням вимог щодо якості відмовити в повному обсязі; у разі повного чи часткового задоволення позовних вимог вирішити питання про зменшення суми штрафу, зважаючи на повне виконання договору, невідповідність розміру штрафу наслідкам порушення, а також вплив військового стану в Україні на доходи відповідача; стягнути з позивача на користь відповідача судовий збір, сплачений при подачі апеляційної скарги.

В обґрунтування апеляційної скарги скаржник вказав, що порядок приймання товару мав здійснюватися відповідно до Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технічного призначення і товарів народного споживання за якістю № П-7. Крім того, позивачем в акті не зазначено кількість оглянутого товару, акт не містить вказівки на обов`язкове ознайомлення учасників комісії з відповідними нормативними документами. Відповідач вважає, що позивачем порушено вимоги Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я, благополуччя тварин" в частині відбору зразків та передачі їх для здійснення перевірки до лабораторії, а також Порядок відбору зразків продукції тваринного, рослинного і біотехнологічного походження для проведення досліджень, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 14 червня 2002 року №833.

Крім того, на думку скаржника, ним було обґрунтовано підстави для зменшення розміру штрафних санкцій відповідно до статті 551 Цивільного кодексу України.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно Витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.09.2022 справу №910/4479/22 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Кравчук Г.А. (суддя-доповідач), судді: Коробенко Г.П., Козир Т.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/4479/22.

Відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою ТОВ "Ноліміт" на рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи.

18.10.2022 матеріали справи №910/4479/22 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2022 апеляційну скаргу ТОВ "Ноліміт" на рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22 залишено без руху на підставі ст. 174, ч. 2 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

При цьому, ТОВ "Ноліміт" встановлено десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліків скарги шляхом надання суду апеляційної інстанції доказів сплати судового збору у розмірі 3 721,50 грн, шляхом подання до суду відповідної заяви про усунення недоліків.

Роз`яснено ТОВ "Ноліміт", якщо відповідна заява про усунення недоліків не буде подана скаржником у зазначений строк, то у господарського суду апеляційної інстанції будуть відсутні підстави прийняти таку апеляційну скаргу до розгляду та остання буде повернута скаржнику.

10.11.2022 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ТОВ"Ноліміт" надійшла заява про продовження строку для усунення недоліків, яка обґрунтована тим, що лист з ухвалою Північного апеляційного господарського суду про залишення апеляційної скарги без руху від 20.10.2022 потрапив у папку "спам". Тому скаржник ознайомився з відповідною ухвалою лише 10.11.2022.

14.11.2022 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від ТОВ "Ноліміт" надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано платіжне доручення № 1685 від 11.11.2022 на суму 3 721,50 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.11.2022 залишено без розгляду заяву ТОВ "Ноліміт" про продовження строку для усунення недоліків. Повернуто ТОВ "Ноліміт" апеляційну скаргу на рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22.

25.11.2022 ТОВ "Ноліміт" повторно звернулось з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22 скасувати та ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог позивача про стягнення штрафу в розмірі 130 000,00 грн за поставку товару з порушенням вимог щодо якості відмовити в повному обсязі; у разі повного чи часткового задоволення позовних вимог вирішити питання про зменшення суми штрафу, зважаючи на повне виконання договору, невідповідність розміру штрафу наслідкам порушення, а також вплив військового стану в Україні на доходи відповідача; стягнути з позивача на користь відповідача судовий збір, сплачений при подачі апеляційної скарги.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.12.2022 поновлено ТОВ "Ноліміт" пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "Ноліміт" на рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22, розгляд апеляційної скарги ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (без проведення судового засідання).

Позиції учасників справи.

02.11.2022 через відділ документального забезпечення діяльності Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого позивач просив апеляційний господарський суд відмовити у задоволенні вимог апеляційної скарги відповідача, оскаржуване рішення місцевого господарського суду проси залишити без змін.

В обґрунтування заперечень проти апеляційної скарги позивач зазначає, що Головне управління Державної казначейської служби України в м. Києві не є стороною Договору, укладеного між позивачем та відповідачем, тому доводи відповідача про несвоєчасне виконання оплати Головним управлінням Державної казначейської служби України в м. Києві є безпідставними та не стосуються договірних відносин між сторонами даної справи.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

Як убачається із матеріалів справи, 05.04.2022 року між позивачем (замовник) та ТОВ "Ноліміт" (учасник) було укладено договір №111/ВЗЗ-2022 (далі - договір).

Відповідно до п.п.1.1, 1.2 договору учасник зобов`язується поставити замовнику якісні товари, зазначені у специфікації, яка є невід`ємною частиною договору (додаток №1), а замовник прийняти і оплатити такі товари. Найменування (номенклатура, асортимент, кількість) товару визначена в додатку №1 до цього договору. Код ДК021:2015:15330000-0 - Оброблені фрукти та овочі.

Як вбачається з додатку №1 до договору (специфікація) поставці підлягали сухофрукти (суміш) у кількості 100000 кг на загальну суму 6504000,00 грн.

У п.2.1 договору визначено, що якість товару, що поставляється учасником повинна відповідати вимогам чинних нормативно-правових актів та ГСТУ, ДСТУ, ТУ на цей вид товару.

Згідно п.3.1 договору ціна договору складає 6504000,00 грн, у тому числі податок на додану вартість - 1084000,00 грн.

У пунктах 5.4-5.7 договору сторони погодили порядок приймання товару.

Так, при передачі товару учасник повинен направити уповноваженого представника, який має право підпису на необхідних документах та який зобов`язаний передати всю необхідну товарно-супровідну документацію на товар, а замовник зобов`язаний прийняти товар і підписати всі необхідні документи, що підтверджують передачу товару.

На кожну партію товару, що постачається, учасник обов`язково надає замовнику наступні документи, а саме: - товарно-транспортну накладну (у разі перевезення товару автомобільним транспортом); - рахунок-фактуру, підписану особою, уповноважену на підписання господарських та фінансових документів; - видаткову накладну (у трьох примірниках), підписану особою, уповноважену на підписання господарських та фінансових документів; - оригінал (або завірена постачальником копія) декларація виробника або сертифікат якості.

Право власності на товар переходить від учасника до замовника після прийняття товару на склад замовника, факт чого засвідчується підписами уповноважених на це осіб учасника та замовника на відповідній видатковій накладній.

Замовник має право відкласти приймання товару за кількістю та якістю, у разі, якщо учасник не надав відповідні підтверджуючі (кількість та якість товару) документи або є сумніви щодо якості товару після проведення огляду на строк - до 2 календарних днів (для надання учасником цих документів) або встановлення відповідної якості товару. У разі, якщо сумніви щодо якості товару підтверджуються актом, складеним замовником, він має право в односторонньому порядку достроково розірвати договір.

Підпунктами 6.3.1, 6.3.2 п.6.3 договору передбачено обов`язок відповідача забезпечити поставку товару у строки, встановлені цим договором; забезпечити поставку товару, якість якого відповідає умовам, встановленим цим договором.

У разі поставки неякісного (некомплектного товару або поставки товару з порушенням вимог щодо безпечності або придатності або порушенням розділу 2 цього договору) учасник сплачує замовнику штраф у розмірі 20% вартості цього товару. Факт поставки недоброякісного товару підтверджується актом, складеним замовником. Зазначений товар не зараховується у виконання учасником поставки і підлягає заміні в строк 5 робочих днів з дня отримання учасником вказаного акту. У разі заміни товаром з порушенням вимог щодо безпечності або придатності або з порушенням вимог розділу 2 цього договору учасник сплачує замовнику штраф у розмірі 20% вартості такого товару за кожен такий випадок, зафіксований замовником. Факт заміни товаром з порушенням вимог щодо безпечності або придатності або з порушенням вимог розділу 2 цього договору підтверджується актом, складеним замовником. Сплата штрафу не звільняє винну сторону від виконання зобов`язань за цим договором (п.7.4 договору).

Договір набирає чинності з дня його підписання сторонами і діє до завершення воєнного стану, оголошеного Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" та продовженого Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", а в частині оплати за поставлений товар - до повного виконання сторонами узятих на себе зобов`язань. Строк дії договору може бути продовжений за згодою сторін у разі проводження строку дії воєнного стану в Україні понад період, визначений Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", але не довше ніж до 31.12.2022 ( п.10.1 договору).

Згідно положень п.11.8 договору усі повідомлення, будь-яке листування тощо за цим договором будуть вважатись зробленими належним чином, якщо вони письмово оформлені та надіслані відповідним листом (рекомендований лист, цінний лист з описом вкладення, передача листа посильним, засобами електронного поштового зв`язку на адреси, вказані у розділі 13 цього договору). У будь-якому разі замовник вважається повідомленим з моменту фактичного отримання листа, а учасник з моменту направлення замовником відповідного листа (на електронну пошту учасника, вказану у розділі 13 цього договору; передання до поштового відділення зв`язку та отримання фіскального чеку; поставлення на копії документа будь-якої відмітки, що свідчить про його отримання учасником).

В матеріалах справи наявна заявка позивача за вих.№78/8/2-119 від 07.04.2022 про необхідність поставки на склад позивача партії товару - сухофруктів у кількості 50000 кг.

Згідно з товарно-транспортною накладною №НЛ-0000288 від 29.04.2022 відповідачем було передано для перевезення вантаж у кількості 10000 кг вартістю 650400,00 грн, вантажоодержувач - ВЧ НОМЕР_1 Національної гвардії України.

Також до матеріалів справи долучено видаткову накладну №НЛ-0000307 від 29.04.2022 на поставку сухофруктів у кількості 50000 кг вартістю 650400,00 грн. Видаткова накладна скріплена печаткою та підписом відповідача. Підпис та печатка позивача на вказаній накладній відсутні.

За результатами прийомки товару позивачем складено акт поставки неякісного товару №8 від 30.04.2022.

В акті зазначено, що 30.04.2022 до Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України (далі - замовник), вантажним автомобілем MAN НОМЕР_2 відповідач поставив товар згідно договору №111/ВЗЗ-2022 від 05.04.2022, а саме: сухофрукти, загальною кількістю 10000 кг. Разом з поставленим товаром були надані наступні товарно-супровідні документи: видаткова накладна №НЛ-0000307 від 29.04.2022, товарно-транспортна накладна №НЛ-0000288 від 29.04.2022, декларація виробника №168 від 29.04.2022.

Також в акті вказано, що в ході огляду товару, поставленого відповідачем на виконання договору, комісією встановлено порушення щодо якості товару, а саме: невідповідність вимогами підпункту 5.1.1. п.5.1 розділу 5 ДСТУ 8494:2015, де визначено, що за консистенцією сушені фрукти повинні бути еластичними, не ламкими та повинні не злипатись під час стиснення. Проте під час огляду товару комісією військової частини НОМЕР_1 у присутності уповноважених представників учасника (постачальника) виявлено плоди фруктів, що злипаються під час стиснення, а також з них виділяється волога.

Крім того, у вказаному акті зазначено, що за вимогами підпункту 5.1.2 п.5.1 розділу 5 ДСТУ 8494:2015 заборонено наявність сушених плодів, що загнили, горілих плодів, відходів, за вимогами підпункту 5.1.4 п.5.1 розділу 5 ДСТУ 8494:2015 у сушених фруктах заборонено, зокрема, наявність ознак спиртового бродіння, плісень за зовнішнім виглядом, наліт на поверхні плодів сірого чи білого кольору, комах, шкідників хлібних запасів, їхніх личинок та лялечок, а під час здійснення перевірки комісією встановлено наявність сушених плодів, що загнили.

З відомостей, які вказані у акті поставки неякісного товару №8 від 30.04.2022 вбачається, що відповідно до вимог таблиці 1 п.4.1 розділу 4 ДСТУ 8494:2015 "Фрукти насіннячкові сушені. Технічні умови" встановлені вимоги для виду товару, тобто до складу сушених фруктів можуть входити наступні фрукти: яблука, айва, груші нарізані, груші цілі, однак комісією під час огляду товару були виявлені сушені плоди сливи, що не передбачено вищезазначеним ДСТУ. Даний факт підтверджений матеріалами фотофіксації, здійсненої у присутності представників учасника.

З урахуванням наведеного, комісія військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України пропонувала не приймати сухофрукти на продовольчий склад відділення зберігання МТЗ відділу закупівлі та зберігання матеріально-технічних засобів військової частини НОМЕР_1 у зв`язку із порушенням умов щодо якості товару.

На вказаному акті проставлені підписи голови та членів комісії позивача у складі: голови - заступника командира частини з тилу - начальника тилу підполковника ОСОБА_1 , членів комісії: начальника відділу зберігання лейтенанта ОСОБА_2 , юрисконсульта відділу правової роботи капітана юстиції ОСОБА_6, лікаря відділення вхідного контролю, реєстрації, відбору проб, ветеринарно-санітарної експертизи та фізико-хімічних досліджень відділу (лабораторії) ветеринарно-санітарної експертизи та контролю якості речового майна старшого лейтенанта ОСОБА_3 , у присутності представників постачальника: ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

Представниками відповідача зазначений акт не підписано.

Як стверджує позивач, товар, поставлений відповідачем, на продовольчий склад відділення позивача прийнято не було. Товар повернуто позивачем відповідачу 30.04.2022.

02.05.2022 акт поставки неякісного товару №8 від 30.04.2022 був направлений позивачем відповідачу поштою.

Також 02.05.2022 позивач звернувся до відповідача з претензією про сплату штрафу за поставку неякісного товару (вих №78/8/2-295 від 02.05.2022) на суму 130080,00 грн, однак однак вказана претензія залишена відповідачем без відповіді та задоволення, що і зумовило звернення позивача до суду з відповідним позовом.

Спір між сторонами даної справи виник щодо поставки відповідачем позивачу неякісного товару та наявністю підстав для стягнення з відповідача штрафу на підставі укладеного між сторонами договору поставки.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Укладений між сторонами договір за своєю правовою природою є договором поставки.

Згідно з частиною 1 статті 265 Господарського кодексу України за договором поставки одна сторона - постачальник зобов`язується передати (поставити) у зумовлені строки (строк) другій стороні - покупцеві товар (товари), а покупець зобов`язується прийняти вказаний товар (товари) і сплатити за нього певну грошову суму.

До відносин поставки, не врегульованих цим Кодексом, застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України про договір купівлі-продажу (частина 6 статті 265 Господарського кодексу України).

Частинами 1, 2 статті 712 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Згідно з положеннями статті 673 Цивільного кодексу України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. У разі відсутності в договорі купівлі-продажу умов щодо якості товару продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, придатний для мети, з якою товар такого роду звичайно використовується. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети. У разі продажу товару за зразком та (або) за описом продавець повинен передати покупцеві товар, який відповідає зразку та (або) опису. Якщо законом встановлено вимоги щодо якості товару, продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, який відповідає цим вимогам. Продавець і покупець можуть домовитися про передання товару підвищеної якості порівняно з вимогами, встановленими законом.

Як погоджено сторонами в п. 2.1 договору якість товару, що поставляється учасником повинна відповідати вимогам чинних нормативно-правових актів, ГСТУ, ДСТУ, ТУ на цей вид товару.

Якість товару, постачання якого передбачено умовами договору, визначено у ДСТУ 8494:2015 "Фрукти насіннячкові сушені" (далі - ДСТУ).

Відповідно до вимог таблиці 1 п. 4.1 розділу 4 ДСТУ встановлені вимоги для виду товару, тобто до складу сушених фруктів можуть входити наступні фрукти: яблука, айва, груші нарізані, груші цілі.

Так, відповідно до підпункту 5.1.1 п.5.1 розділу 5 "Загальні технічні вимоги" ДСТУ за органолептичними показниками сушені фрукти мають відповідати вимогам:

- зовнішній вигляд: цілі плоди з насінням, цілі приплюснути плоди з витисненим насінням, половинки плодів правильної круглої чи овальної форми зі злегка загорненими краями, одного виду з непошкодженою шкіркою, кружки (бокові зрізи, повноцінні за м`якоттю), часточки плодів;

- консистенція: сушені фрукти еластичні, не ламкі, які не злипають під час стиснення. Дозволено грудкування напівфабрикату, яке усувається під час натискання.

Згідно з підпунктом 5.1.2 п.5.1 розділу 5 "Загальні технічні вимоги" ДСТУ за фізико-хімічними показниками сушені фрукти мають відповідати нормам:

- металеві домішки - заборонено;

- мінеральні домішки - заборонено;

- сторонні домішки - заборонено;

- ураженість шкідниками хлібних запасів - заборонено;

- наявність сушених плодів, що загнили, горілих плодів, відходів - заборонено.

За умовами підпункту 5.1.4 п.5.1 розділу 5 "Загальні технічні вимоги" ДСТУ у сушених фруктах заборонено: наявність ознак спиртового бродіння; плісень за зовнішнім виглядом; наліт на поверхні плодів сірого чи білого кольору; комах, шкідників хлібних запасів, їхніх личинок і лялечок.

Частиною 1 статті 687 Цивільного кодексу України передбачено, що перевірка додержання продавцем умов договору купівлі-продажу щодо кількості, асортименту, якості, комплектності, тари та (або) упаковки товару та інших умов здійснюється у випадках та в порядку, встановлених договором або актами цивільного законодавства.

У п.7.4 договору сторони чітко обумовили, що факт поставки неякісного товару в межах договору підтверджується саме актом, складеним замовником (не двостороннім актом, актом експертних установ тощо, як стверджує відповідач).

Тому акт поставки неякісного товару №8 від 30.04.2022, яким було зафіксовано невідповідність поставленої відповідачем партії товару вимогам ДСТУ 8494:2015 "Фрукти насіннячкові сушені", зокрема щодо складу, консистенції, наявності сушених плодів, що загнили,колегія суддів апеляційного господарського суду приймає як належний доказ поставки відповідачем товару неналежної якості.

Щодо твердження апелянта про те, що комісія позивача при прийманні спірного товару не дотримувалася вимог Інструкції про порядок приймання продукції виробничо-технiчного призначення і товарів народного споживання за якістю, затвердженої постановою Держарбитражу при Раді Міністрів СРСР від 25.04.1966 №П-7 щодо відбору таких зразків та вчинила відповідні дії неналежними суб`єктами, колегія суддів апеляційного господарського суду відхиляє, оскільки не підтверджені відповідачем жодними доказами; дотримання позивачем порядку відбору проб поставленого товару та порядку складення відповідного акту ТОВ "Ноліміт" не спростовано, а також не доведено факту поставки товару належної якості.

Твердження апелянта про те, що відбір зразків сухофруктів, з урахуванням пункту 9.3 Договору та Закону України "Про державний контроль за дотриманням законодавства про харчові продукти, корми, побічні продукти тваринного походження, здоров`я та благополуччя тварин" повинен був здійснюватися не працівниками військової частини, а уповноваженими акредитованими лабораторіями, а також посилання на те, що позивачем під час приймання продукції не було у передбаченому законом порядку встановлено неякісність товару, оскільки порушено процедуру прийому поставленого товару та проведення контрольних заходів, також оцінюються судом критично.

Так, відповідно до п.9.3 договору усі правовідносини, що виникають у зв`язку з виконанням умов цього договору і не врегульовані ним, регламентуються нормами чинного законодавства в Україні.

Разом із тим, за змістом п.п.2.1, 5.7 та 7.4 договору якість товару, що поставляється учасником, повинна відповідати вимогам чинних нормативно-правових актів та ГСТУ, ДСТУ, ТУ на цей вид товару. Замовник має право відкласти приймання товару за кількістю та якістю у разі, якщо є сумніви щодо якості товару після проведення огляду. Факт поставки недоброякісного товару підтверджується актом, складеним замовником.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вказує на те, що означеними умовами договору врегульовані правовідносини сторін, що виникають внаслідок поставки відповідачем товару неналежної якості, та унормовано складення замовником відповідних актів поставки недоброякісного товару. Будь-яких положень щодо необхідності передачі відібраних зразків сухофруктів для їх дослідження до уповноважених акредитованих Держпродспоживслужбою лабораторій чи обов`язкового залучення фахівців цих лабораторій договір не містить.

Також, слід зазначити, що органолептична перевірка поставленого відповідачем товару щодо його відповідності вимогам ДСТУ здійснювалась 30.04.2022 комісією у складі, зокрема, лікаря відділення вхідного контролю, реєстрації, відбору проб, ветеринарно-санітарної експертизи та фізико-хімічних досліджень відділу (лабораторії) ветеринарно-санітарної експертизи та контролю якості речового майна старшого лейтенанта ОСОБА_3 , яка проходить службу у позивача та уповноважена здійснювати такий вид діяльності в силу виконання своїх функціональних обов`язків.

Більше того, акт поставки неякісного товару №8 від 30.04.2022 був складений у присутності представників відповідача ОСОБА_5 та ОСОБА_4, які діяли від імені Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноліміт" на підставі довіреностей від 17.03.2022 та від 25.04.2022. Будь-яких заперечень чи зауважень щодо ходу проведення перевірки поставленого відповідачем товару чи зафіксованих у акті №8 від 30.04.2022 фактів невідповідності товару вимогам ДСТУ представники ТОВ "Ноліміт" не висловили.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України, суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Зазначене також кореспондується зі статтями 525, 526 Цивільного кодексу України, відповідно до яких зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

В силу статті 216 Господарського кодексу України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за порушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставі і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Відповідно до пункту 7.4 договору у разі поставки неякісного (некомплектного товару або поставки товару з порушенням вимог щодо безпечності або придатності або порушенням розділу 2 цього договору) учасник сплачує замовнику штраф у розмірі 20% вартості цього товару.

Оскільки факт порушення відповідачем договірних зобов`язань щодо поставки позивачу неякісного товару підтверджений документально, відповідальність відповідача за таке порушення передбачена умовами договору, вимоги позивача про стягнення з відповідача 130080,00 грн штрафу (20% х 650400,00 грн) є обґрунтованими та такими, що підлягали задоволенню в повному обсязі.

Що стосується заявленого відповідачем клопотання про зменшення розміру штрафу, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає.

Згідно зі статті 233 Господарського кодексу України, у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій.

Відповідно до частини 3 статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Відповідно до п.42 Інформаційного листа Вищого господарського суду України №01-8/211 від 07.04.2008, якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій. Зазначені норми ставлять право суду на зменшення неустойки в залежність від співвідношення її розміру і збитків. При цьому слід враховувати, що правила частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України та статті 233 Господарського кодексу України направлені на запобігання збагаченню кредитора за рахунок боржника, недопущення заінтересованості кредитора у порушенні зобов`язання боржником.

Таким чином, наявність обставин, які мають істотне значення при вирішенні питання про зменшення розміру санкцій, вирішується судом на підставі аналізу конкретної ситуації.

Разом з тим суд вказує, що для застосування вищевказаних правових норм щодо зменшення розміру штрафу, відповідач повинен довести наявність тих обстави, з якими законодавець пов`язує можливість такого зменшення.

В той час відповідачем не доведено належними та допустимими доказами у розумінні статтей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України наявності обставин, зокрема, тяжкого фінансового становища відповідача, відсутності завдання збитків іншим учасникам господарських відносин, на підставі яких суд би міг дійти висновку щодо наявності підстав з якими законодавець пов`язує можливість такого зменшення, в відтак, клопотання відповідача про зменшення розміру неустойки обґрунтовано залишено судом першої інстанції без задоволення.

Таким чином, доводи апелянта по суті його скарги в межах заявлених вимог свого підтвердження не знайшли, оскільки не спростовують висновків суду першої інстанції та не можуть бути підставами для скасування рішення господарського суду першої інстанції.

Враховуючи положення ч.1 ст.9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 №475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7, 11 до Конвенції та прийняття Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

Зокрема, Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій, інші доводи, викладені в апеляційній скарзі не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на вирішення спору у даній справі.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Статтею 276 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду на викладене, фактичні обставини у справі, встановлені судом першої інстанції під час її вирішення, підтверджують висновки, викладені в оскаржуваному рішенні про наявність правових підстав для задоволення позову та стягнення з ТОВ "Ноліміт" на користь Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України штрафу в розмірі 130 080,00 грн.

Отже, рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22 про задоволення позову є таким, що відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи і підстав для його скасування не вбачається

Судові витрати.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноліміт" на рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 18.08.2022 у справі №910/4479/22 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/4479/22 повернути до місцевого господарського суду.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, визначених п. 2 ч. 3 ст. 287 ГПК України.

Головуючий суддя Г.А. Кравчук

Судді Т.П. Козир

Г.П. Коробенко