ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" лютого 2023 р. Справа № 911/1916/22

Господарський суд Київської області у складі судді Горбасенка П.В., за участю секретаря судового засідання Андрух Д.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за первісним позовом Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі

до ОСОБА_1

про стягнення 161 354, 29 гривень

за зустрічним позовом ОСОБА_1

до Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі

про визнання рішення недійсними

за участю представників:

від позивача за первісним позовом: Лещенко І.А. (довіреність № 374/2022 від 18.08.2022)

від відповідача за первісним позовом: Костюченко О.В. (ордер серії АІ № 1308230 від 09.11.2022)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

04.10.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області від Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі (далі ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі») надійшла позовна заява до Фізичної особи-підприємця Гідіон Ірини Юріївни (далі ОСОБА_1 ) про стягнення 161 354, 29 гривень, з яких: 121 065, 47 гривень нарахованих за необліковану електричну енергію, 5 900, 70 гривень 3% річних та 34 388, 12 гривень інфляційних втрат.

Вказані вище вимоги обґрунтовано тим, що між сторонами укладено договір про постачання електричної енергії № 2217 (220033019) та, надалі, 09.10.2020 під час проведення перевірки на об`єкті відповідача за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками позивача виявлено порушення п. 5 п. 5.5.5., п. 8 п. 5.5.5., п. 20 п. 5.5.5., що відповідає порушенню п. 8.2.4. Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: Самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника, за результатами чого складено акт про порушення № К042910 від 09.10.2020.

Надалі, за доводами позивача, 09.12.2020 на засіданні комісії по розгляду вказаного вище акта про порушення прийнято рішення, оформлене протоколом № 013, про те, що акт про порушення підлягає розрахунку згідно п. 8.4.12 за період 148 день з 14.05.2020 по 09.10.2020, внаслідок чого відповідачу нараховано 121 065,47 грн вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

За доводами позивача, отримавши протокол № 012 від 09.12.2020 з розрахунком та повідомленням про оплату, відповідач обов`язок з оплати нарахованих коштів не виконав та 121 065,47 гривень не сплатив.

Водночас, як слідує з відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, діяльність Фізичної особи-підприємця Фізичної особи-підприємця Гідіон Ірини Юріївни (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) припинено, про що внесено запис 12.01.2022

Господарський суд Київської області ухвалами від 11.10.2022 зобов`язав Центр надання адміністративних послуг виконавчого комітету Української міської ради надати у передбачений законом строк інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та залишив позовну заяву ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» без руху, постановив усунути виявлені недоліки протягом десяти днів з дня вручення вказаної ухвали.

17.10.2022 на електронну адресу Господарського суду Київської області від Виконавчого комітету Української міської ради, на виконання вимоги ухвали Господарського суду Київської області від 11.10.2022 у цій справі, надійшов лист № 3118/1-22 від 12.10.2022 із зазначенням інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

20.10.2022 на електронну адресу Господарського суду Київської області від ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі надійшла заява про усунення недоліків, відповідно до змісту якої позивач надав пояснення стосовно заявленого позову.

Господарський суд Київської області ухвалою від 24.10.2022 прийняв позовну заяву ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі до розгляду та відкрив провадження в справі № 911/1916/22, постановив розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, без проведення судового засідання, встановив відповідачу строк на подання відзиву та зобов`язав відповідача у порядку ч. 2 ст. 74 ГПК України, надати докази сплати позивачу 121 065,47 грн вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

26.10.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області Виконавчим комітетом Української міської ради подано лист № 3007/3-22 від 17.10.2022 із зазначенням інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ).

11.11.2022 через підсистему «Електронний суд» та 14.11.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області, в межах наданих судом строків, від ОСОБА_1 надійшли відзив на позовну заяву Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі та зустрічна позовна заява про:

- визнання недійсним акта № К042910 від 09.10.2022 про порушення;

- визнання недійсним та скасування рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, оформлене протоколом № 013 від 09.12.2020 засідання комісії про розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Позовні вимоги обґрунтовані обставинами відсутності договірних правовідносин між сторонами, необґрунтованого внесення до акту про порушення відомостей стосовно порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, складення вказаного акту за відсутності уповноваженого представника ОСОБА_1 , а також невідповідністю проведеного відповідачем розрахунку електричної енергії, розгляду акта про порушення поза межами передбачених Правилами строків.

Господарський суд Київської області ухвалою від 17.11.2022, зокрема:

- прийняв до розгляду у справі № 911/1916/22 зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі про визнання недійсним акта, визнання недійсним та скасування рішення та об`єднати вимоги за відповідним позовом в одне провадження з первісним позовом ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі до ОСОБА_1 про стягнення 161 354, 29 гривень;

- перейшов до розгляду справи № 911/1916/22 за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 09.12.2022;

- зобов`язав ОСОБА_1 до 09.12.2022 надати письмові пояснення щодо способу захисту прав або інтересів, передбаченого законом чи договором, якому відповідає заявлена позовна вимога про визнання недійсним та скасування рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, оформлене протоколом № 013 від 09.12.2020 засідання комісії про розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії;

- встановив відповідачу за первісним позовом строк до 09.12.2022 для подання в письмовій формі заяв та клопотань.

28.11.2022 на електронну адресу Господарського суду Київської області ОСОБА_1 направлено клопотання про приєднання документа до матеріалів справи.

01.12.2022 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 подано письмові пояснення.

Вказані письмові пояснення з доданими до них документами прийнято судом до розгляду.

02.12.2022 на електронну адресу Господарського суду Київської області надійшла заява ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, згідно якої відповідач за первісним позовом просить суд забезпечити участь представника ОСОБА_1 адвоката Костюченка О.В. у судовому засіданні 09.12.2022 і у наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, шляхом використання сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/.

Господарський суд Київської області ухвалою від 05.12.2022 у цій справі задовольнив заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів частково; постановив провести судове засідання 09.12.2022 в режимі відеоконференції за допомогою сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/; у частині забезпечення участі представника відповідача за первісним позовом в наступних судових засіданнях у справі № 911/1916/22 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовив.

06.12.2022 на електронну адресу Господарського суду Київської області від ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» надійшла відповідь на відзив за первісним позовом, згідно змісту якої останнє просило задовольнити первісний позов.

Вказану відповідь разом з доданими до неї документами прийнято судом до розгляду.

08.12.2022 через підсистему «Електронний суд» ОСОБА_1 подала заяву про зміну предмета зустрічного позову, згідно якої остання просить суд, зокрема визнати недійсними акт № К042910 від 09.10.2020 про порушення та рішення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», оформлене протоколом № 013 від 09.12.2022, засідання комісії по розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Господарський суд Київської області ухвалою від 09.12.2022 у справі № 911/1916/22 відклав підготовче засідання на 20.01.2023.

15.12.2022 через підсистему «Електронний суд» представником ОСОБА_1 подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, згідно якої відповідач за первісним позовом просить суд забезпечити участь представника ОСОБА_1 адвоката Костюченка О.В. у судовому засіданні 20.01.2023 і у наступних судових засіданнях в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, шляхом використання сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/.

Господарський суд Київської області ухвалою від 16.12.2022 у цій справі задовольнив заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів частково; постановив провести судове засідання 20.01.2023 в режимі відеоконференції за допомогою сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/; у частині забезпечення участі представника відповідача за первісним позовом в наступних судових засіданнях у справі № 911/1916/22 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 відмовив.

21.12.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області надійшов відзив ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на зустрічну позовну заяву, відповідно до змісту якого просить суд поновити строк на подання цього відзиву; задовольнити первісний позов та відмовити в задоволенні зустрічного позову.

16.01.2023 через канцелярію Господарського суду Київської області надійшло клопотання про приєднання оригіналу доказу до справи.

Зазначене клопотання про приєднання оригіналу доказу до справи прийнято судом.

18.01.2023 через підсистему «Електронний суд» від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву, відповідно до змісту якої, зокрема просила відмовити в поновлені строку ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» для подання відзиву на зустрічну позовну заяву та задовольнити зустрічну позовну заяву.

Вказана відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву разом з доданими до неї документами прийнято судом до розгляду.

18.01.2023 через підсистему «Електронний суд» та 19.01.2023 від ОСОБА_1 надійшли заперечення на відповідь на відзив, відповідно до змісту яких просила відмовити в задоволенні первісної позовної заяви. До того ж ОСОБА_1 зауважено, що надані ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» копії документів не завірені належним чином, а тому не є належними та допустимими доказами.

Вказані заперечення на відповідь на відзив разом з доданими до неї документами долучено до матеріалів справи.

Поряд з тим суд зазначає, що за змістом частин 1, 2 статті 91 ГПК України письмовими доказами є документи (крім електронних документів), які містять дані про обставини, що мають значення для правильного вирішення спору, які подаються в оригіналі або належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Частиною 4 статті 91 ГПК України передбачено, що копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Отже, положення ч. 4 ст. 91 ГПК України є відсильною та зумовлює необхідність урахування учасниками процесу стандартів оформлення документів, визначених національним стандартом як нормативним документом відповідно до ст. 1, 23 Закону України "Про стандартизацію".

Порядок засвідчення копій документів визначений Національним стандартом України ДСТУ 4163-2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів», затверджений Наказом Держспоживстандарту України № 144 від 01.07.2020.

Пунктами 5.26, 5.27 Національного стандарту ДСТУ 4163-2020 «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» визначено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії. Відомості про виконавця документа складаються з таких елементів: прізвища і власного імені виконавця документа, номера його службового телефону.

Оскільки копії документів завірені провідним юрисконсультом ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», містять його особистий підпис, слова "Згідно з оригіналом", суд дійшов висновку, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» як учасник справи, подавши належним чином засвідчені копії доказів, долучених до позовної заяви за первісним позовом та вказавши при цьому, де знаходиться оригінали доказів (стр. 10 позовної заяви), дотримався вимог ст. 91 ГПК України та положень Національного стандарту України, а тому суд вважає необґрунтованими доводи ОСОБА_1 в цій частині та відхиляє їх.

Господарський суд Київської області ухвалою від 20.01.2023 у справі № 911/1916/22, зокрема:

- прийняв до розгляду заяву ОСОБА_1 про зміну предмета зустрічного позову та постановив надалі здійснювати розгляд справи відповідно до викладеної у вказаній заяві вимоги;

- відмовив в задоволенні клопотання ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про поновлення строку для подання відзиву на зустрічну позовну заяву та залишив відзив останнього без розгляду;

- закрив підготовче провадження в справі та призначив підготовче засідання на 03.02.2023.

24.01.2023 на електронну адресу Господарського суду Київської області представником ОСОБА_1 подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, згідно якої відповідач за первісним позовом просить суд забезпечити участь представника ОСОБА_1 адвоката Костюченка О.В. у судовому засіданні 03.02.2023 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, шляхом використання сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/.

Господарський суд Київської області ухвалою від 27.01.2023 у цій справі задовольнив заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів; постановив провести судове засідання 03.02.2023 в режимі відеоконференції за допомогою сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/.

30.01.2023 через підсистему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 надійшло аналогічне клопотання про участь у судовому засіданні 03.02.2023 в режимі відеоконференції, яке суд вирішив ухвалою від 27.01.2023 у цій справі.

02.02.2023 на електронну адресу Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшло клопотання про стягнення з відповідача за зустрічним позовом витрат на професійну правничу допомогу та приєднання доказів до матеріалів справи, згідно якого остання просила суд стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 22 306, 85 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Господарський суд Київської області ухвалою від 03.02.2023, занесеною до протоколу судового засідання від 03.02.2023 у справі № 911/1916/22, оголосив перерву в судовому засіданні до 17.02.2023.

07.02.2023 на електронну адресу Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла заява про участь у судовому засіданні 17.02.2023 у режимі відео конференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, шляхом використання сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/.

Господарський суд Київської області ухвалою від 07.02.2023 у цій справі задовольнив заяву ОСОБА_1 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів; постановив провести судове засідання 17.02.2023 в режимі відеоконференції за допомогою сервісу відеоконференцзв`язку сайту https://vkz.court.gov.ua/.

Господарський суд Київської області ухвалою від 08.02.2023 у справі № 911/1916/22 виправив допущені технічні описки в ухвалах Господарського суду Київської області від 17.11.2022, 05.12.2022, 09.12.2022, 16.12.2022, 20.01.2023, 27.01.2023 та 07.02.2023 у справі № 911/1916/22 шляхом зазначення правильної вимоги зустрічного позову в описових частинах таких ухвал - про визнання недійсним акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення.

16.02.2023 на електронну адресу Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшло клопотання про стягнення з відповідача за зустрічним позовом витрат на професійну правничу допомогу та приєднання доказів до матеріалів справи, згідно якого остання просила суд стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 27 060, 77 грн витрат на професійну правничу допомогу.

Поряд з тим вказані ОСОБА_1 у списку додатків «акт № 5 від 10.02.2023р. приймання-передачі наданих послуг до додаткової угоди № 5 від 10.02.2023р. та протокол про створення та перевірку підписання документу кваліфікованим та електронним підписом» матеріалах відповідної заяви відсутні, що підтверджується складеним Господарським судом Київської області актом № 07-13/27/2023 від 16.02.2023.

У судовому засіданні 17.02.2023, закінчивши з`ясування обставин та перевірку їх доказами, суд оголосив про перехід до судових дебатів, по закінченні яких вийшов до нарадчої кімнати. Після виходу з нарадчої кімнати суд постановив ухвалу про закриття провадження в справі за зустрічним позовом ОСОБА_1 до ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» в частині вимоги про визнання недійсним акта про порушення № К042910 від 09.10.2020, а також

УСТАНОВИВ:

12.05.2009 між ЗАТ «А.Е.С. Київобленерго», яке змінило найменування на ПрАТ «Київенерго» та надалі на ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" відповідно, як постачальником та ФОП Гідіон І.Ю. як споживачем було укладеного договір про постачання електричної енергії № 2217 (к/с220033019) (далі - договір постачання електричної енергії), відповідно до п. 1.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 100 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами вказаного договору.

Відповідно до пп. 2.1, 4.2.3, 9.2, 9.4 договору постачання електричної енергії сторони погодили, що під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

Споживач сплачує постачальнику вартість недорахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів ат кількості годин використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року № 562 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання їх в роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

Межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначаються відповідно до акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (крім випадків, передбачених пунктами 8.2. і 8.4 цього договору).

Цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 31.12.2009. Договір вважається продовження на кожний наступний календарний рік, якщо за 30 днів до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії, або перегляд його умов.

До того ж, відповідно до наявного в матеріалах справи додатку № 3 до договору сторони погодили режим постачання електричної енергії, зокрема: установлена потужність - 100 кВт, дозволена потужність - 100 кВт, режим роботи - 2 зміни.

Відповідно до акта розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін по ТП 240 (далі акт розмежування балансової належності) балансова належність електромереж визначена таким чином:

- постачальник: ТП-240, ТМ-400 вихідні клеми 0,4 кВ;

- споживач: автоматичний вимикач ВА 57ф35, 250А, кабель АВВГ 4*120 L-140м, ВРП-0,4 кВ. Також згідно пп. 2, 4 вказаного акта сторони погодили, що відповідальність за технічний стан і експлуатацію контактних з`єднань на межах балансової належності вхідних клемах 0,4кВ трансформатора ТМ-400, несе постачальник.

Копії вказаного договору та додатків до нього, а також акта розмежування балансової належності наявні в матеріалах справи.

Надалі, 20.03.2012 між ПАТ «АЕС Київобленерго» та ФОП Гідіон І.Ю. укладено додаткову угоду № 77 до договору про постачання електричної енергії № 220033019 від 12.05.2009, відповідно до п. 1 якої сторони погодили викласти п. 1.1. договору в такій редакції: «постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з дозволеною потужністю 106 кВт, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) ним електричної енергії та здійснює інші платежі за умовами вказаного договору».

Водночас згідно акта про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому № 512734 від 15.06.2017 на об`єкті ФОП Гідіон І.Ю. хлібопекарні за адресою: с. Трипілля, вул. Шевченка, споживачу встановлено та передано на зберігання прилад обліку лічильник електроенергії, відповідно: типу НІК 2303 АРК1 № 0248424 та пломби С37193110, СЧ19788889, С19788891, С19788890, Н10550519. Копія вказаного акта наявна в матеріалах справи.

Так, зі змісту викладених у позові обставин слідує, що 09.10.2020 працівниками ПрАТ «Київобленерго» у присутності власника пекарні проведено технічну перевірку за адресою об`єкта: Київська обл., Обухівський р-н, с. Трипілля, вул.. Шевченка, буд. 125, за результатами якої складено акт технічної перевірки збереження пломб вузла обліку № 191581 та акт про порушення № К042910 (далі - акт про порушення № К042910 від 09.10.2020/акт про порушення), відповідно до яких виявлено порушення підп. 5, 8, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ самовільне підключення електроустановок до електромережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку та зірвана пломба ОСР С19788890, відсутня пломба Держспоживстандарту/повірки на трансформаторі фази «А» № 69647.

Згідно пп. 8, 9, 10 акта про порушення було вилучено зразок кабелю безоблікового електропостачання та вкладено до пакету, який опломбовано пломбою № UA00116048, а також повідомлено споживача про необхідність з`явитися на комісію по розгляду акту про порушення, яка відбудеться 04.11.2020 о 16:00 за адресою: м. Київ, вул. Стеценка 1-а.

Акт про порушення підписано представниками постачальника у складі двох осіб: Гаврилко А.С. та Черняк О.І., представник споживача (власник пекарні) підписав акт без зауважень до працівників постачальника, про що в акті зроблено відповідні записи.

Копії вказаних актів наявні в матеріалах справи.

Надалі, 04.11.2020 рішенням комісії по розгляду акта № К042910 від 09.10.2020, оформленим протоколом № 243, розгляд цього акту перенесено на іншу дату для з`ясування додаткових обставин.

09.12.2020 рішенням комісії по розгляду вказаних вище актів про порушення, оформлених протоколом № 013, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», посилаючись на пункт 8.4.12 ПРРЕЕ, з використанням формули 8, за період 148 днів з 14.05.2020 по 09.10.2020 нараховано ФОП Гідіон І.Ю. 121 065, 47 грн вартості електричної енергії необлікованої внаслідок порушення ПРРЕЕ.

Означений протокол підписано членами комісії, тоді як представник споживача поставив підпис біля запису «не погоджуюсь».

Копії вказаних протоколів та розрахунку з доказами його надіслання наявні в матеріалах справи.

З огляду вказаного ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" заявлено, зокрема, до стягнення з Гідіон І.Ю. 121 065,47 грн вартості необлікованої електричної енергії.

Своєю чергою Гідіон І.Ю. із заявленими ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" вимогами не погодилася, а тому подала зустрічний позов до ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про визнання недійсним рішення комісії, оформленого протоколом № 013 від 09.12.2020, засідання комісії про розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

В обґрунтування поданих відзиву та зустрічного позову ОСОБА_1 зазначила, що:

- електрична енергія на об`єкт споживача постачалася мережами ТОВ «СПЕЦРІЧТРАНСЛОГІСТИК», а не мережами ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», а тому в останнього були відсутні підстави для надання послуг Гідіон І.Ю.;

- вказаний в акті про порушення як власник пекарні ОСОБА_2 не значаться серед відповідальних осіб споживача згідно додатку № 9 до договору про постачання електричної енергії № 2217 (к/с220033019) від 12.05.2009, і не є власником оскільки договір оренди укладено з ТОВ «СПЕЦРІЧТРАНСЛОГІСТИК», а отже не мав повноважень на допуск працівників постачальника для технічної перевірки засобів обліку електричної енергії;

- серед обумовленого переліку пломб, переданих на відповідальне збереження споживачу не значиться пломба С19788890, до того ж Гідіон І.Ю. не надавала повноважень на підписання акта № 512734 про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому від 15.06.2-17

- рішення про нарахування вартості необлікованої електроенергії приймалось за відсутності представника споживача та споживачу не надавалось, тоді як зі змісту наявної в матеріалах справи довіреності від 04.12.2020 виданої Береговській О.В., не вбачається делегування Гідіон І.Ю. права, зокрема представляти інтереси останньої на засіданні з розгляду акта про порушення, підписувати, отримувати будь-які документи чи вчиняти правочини;

- акт про порушення розглянуто комісією з порушенням строків, передбачених п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі - ПРРЕЕ), що є підставою для визнання його недійсним;

- обрахунок необлікованої електричної енергії здійснено ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" з обранням неправильної формули;

- зміст порушення, зазначений в протоколі № 013 від 09.12.2020 не відповідає змісту порушення, зазначеному в акті про порушення, оскільки вказані різні види порушень;

- наявне в матеріалах справи рекомендоване повідомлення є неналежним та недостовірним доказом надіслання споживачу рахунку на оплату нарахувань за необліковану електроенергію, оскільки не містить змісту та переліку документів, відправлених цим поштовим відправленням.

Так, в розрізі вказаного ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» вказало, що:

- акт про порушення підписано без заперечень та відповідно до п. 8.2.5. ПРРЕЕ, ОСОБА_2 - особою, яка допустила для проведення перевірки та безпосередньо була присутня під час такої перевірки та складенні актів, тоді як заява свідка ОСОБА_3 не є допустимим та належним доказом, оскільки вона не була представником чи свідком під час складання акта про порушення;

- електропостачання на об`єкт споживача на момент виникнення спірних правовідносин здійснювалось на підставі договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, до якого споживач приєднався відповідно до постанови НКРЕКП від 14.03.2018 № 312;

- під час перевірки працівниками ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було виявлено порушення підп. 5, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, що відповідають підп. 7 п. 8.4.2. ПРЕЕ самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку;

- оскільки акт про порушення складено 09.10.2020, а рішення комісією прийнято 09.12.2020, отже розгляд акта відбувся в межах строків визначених п. 8.2.6 ПРЕЕ, та за участі представника ОСОБА_1 за довіреністю ОСОБА_4 , яка з рішенням комісії не погодилась, що спростовує доводи ОСОБА_1 щодо неповідомлення її про розгляд вказаного акта;

- розрахунок вартості необлікованої електричної енергії по акту про порушення здійснено у відповідності до вимог п. 8.4. ПРРЕЕ, а саме п. 8.4.12 формули 8, тоді як ОСОБА_1 , у разі незгоди з наведеним розрахунком, не скористалась наданим їй правом звернення до суду з вимогою про скасування застосованої санкції чи скасування рішення, оформленого протоколом № 013 від 09.12.2020;

- ОСОБА_5 отримано 28.12.2020 лист № 04/530/10889 від 14.12.2020 разом з протоколом комісії, розрахунком та рахунком по акту № К042910 від 14.12.2020, однак в межах наданого строку 30 календарних днів, оплату вартості необлікованої електричної енергії остання не здійснила, що стало підставою для нарахування 3% річних та інфляційних втрат.

З огляду вказаного ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» просить суд відмовити у задоволенні зустрічного позову повністю.

Не погоджуючись з доводами ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» у запереченнях ОСОБА_1 зауважила, що:

- ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не підтвердило належними та допустимими доказами підписання ОСОБА_1 заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії;

- акт про порушення складено з порушенням законодавчих вимог, а саме: не містить зазначення параметрів, що характеризують електроустановку споживача, її місце розташування; не дотримано п. 8.2.5 ПРРЕЕ не зазначено про проведення виміру поперечної площини перерізу провідника самовільного підключення за вказаною адресою та не зазначено цей параметр в акті (на підтвердження чого надано копію листа Міністерства енергетики України № 26/1.6-4.7-937 від 22.01.2021), та за відсутності споживача чи представника споживача, а копія акта про порушення ОСОБА_1 не надавалася, що порушило право останньої надати роз`яснення і зауваження;

- в акті про порушення зазначено про виявлення порушення підп. 5, 8, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ самовільне підключення електроустановок до електромережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку, тоді як в акті розмежування балансової належності зазначено, що об`єкт споживача приєднано до електромереж, які не належать оператору системи, а є власністю ТОВ «СПЕЦРІЧТРАНСЛОГІСТИК», а тому здійснений ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» розрахунок, передбачений за вид правопорушення відповідно до підп. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ є хибним, оскільки останній передбачає самовільне приєднання до електромереж системного оператора, відсутність яких на об`єкті споживача підтверджується актом розмежування балансової належності.

З огляду на вказане ОСОБА_1 просить суд визнати недійсним рішення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», оформлене протоколом № 013 від 09.12.2022, засідання комісії по розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

З`ясувавши обставини справи та дослідивши подані докази, заслухавши заключне слово представників сторін, суд дійшов таких висновків стосовно зустрічних позовних вимог ОСОБА_1 .

Частиною другою статті 20 Господарського кодексу України уноромовано, що кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються шляхом, зокрема, визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів; визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

Згідно приписів ст. 275 Господарського кодексу України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Згідно приписів ст. 46, ч. 3 ст. 58, ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" оператор системи розподілу, зокрема, забезпечує комерційний облік відповідно до цього Закону, правил, ринку та кодексу комерційного обліку, інших нормативно-правових актів та нормативних документів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії.

Оператор системи розподілу має право, зокрема: отримувати від учасників ринку інформацію, необхідну для виконання своїх функцій, у формі та порядку, визначених правилами ринку та кодексом систем розподілу; інші права, передбачені законодавством та укладеними ним договорами на ринку електричної енергії.

Оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на підставі договорів про надання послуг з розподілу. Договори про надання послуг з розподілу є публічними договорами приєднання та укладаються на основі типових договорів, форма яких затверджується Регулятором.

Споживач зобов`язаний, зокрема, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів.

Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо.

На час складання акта про порушення та проведення засідання комісії з розгляду такого акта Правила користування електричною енергією втратили свою чинність у зв`язку з набранням чинності Правилами роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312. Отже, спірні правовідносини врегульовано Правилами роздрібного ринку електричної енергії.

Так, пунктами 2, 6, 7 ПРРЕЕ визначено, що:

- укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови;

- до укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, який укладається зі споживачем, договірні відносини між споживачем та суб`єктом господарювання, що провадить діяльність з розподілу електричної енергії на підставі ліцензії з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами (або ОСР як правонаступником за договорами про користування електричною енергією та договорами про постачання електричної енергії), урегульовуються окремими положеннями діючих договорів про користування електричною енергією або договорів про постачання електричної енергії (у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації), які не суперечать вимогам чинного законодавства у сфері електроенергетики. Зокрема сторони керуються вимогами діючих договорів про користування електричною енергією (про постачання електричної енергії) з питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо.

Відповідно до п. 1.1.1 ПРРЕЕ, вони регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Учасниками роздрібного ринку є: електропостачальники, оператор системи передачі, оператори систем розподілу, у тому числі оператори малих систем розподілу, споживачі, основні споживачі, субспоживачі, виробники електричної енергії, які підпадають під визначення розподіленої генерації, та інші учасники ринку, які надають послуги, пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу з метою використання ним електричної енергії на власні потреби. Ці Правила є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Як слідує з матеріалів справи, Гідіон І.Ю. споживає електричну енергію за адресою Київська обл., Обухівський р-н, с. Трипілля, вул.. Шевченка, буд. 125, а вказані обставини, як і обставини існування між сторонами договірних відносин з користування електричною енергією за вказаною адресою згідно договору № 2217 від 12.05.2009 не заперечувались сторонами під час розгляду цієї справи.

Учасниками спору у цій справі не спростовано обставин здійснення ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі" господарської діяльності з розподілу електричної енергії, як оператором системи розподілу.

Отже, у спірних правовідносинах Гідіон І.Ю. та ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» є відповідно споживачем та оператором системи, взаємні права та обов`язки яких врегульовано, зокрема, Правилами та окремими положеннями договору постачання електроенергії щодо процедурних питань у частині взаємовідносин споживача і електророзподільної організації.

За таких обставин, оскільки Гідіон І.Ю. є споживачем електричної енергії, а отже і учасником роздрібного ринку електричної енергії, суд дійшов висновку, що відповідно до вказаних законодавчих приписів остання зобов`язана надавати доступ ПрАТ «Київобленерго», як оператору системи розподілу, для виконання ним своїх функцій, передбачених цими Правилами, зокрема для проведення технічної перевірки.

В розрізі вказаного вище висновку судом враховано, що право оператора системи розподілу на проведення технічної перевірки з метою покладених на нього законом обов`язків та кореспондуючий обов`язок споживача надати доступ оператору для такої перевірки відповідно до Правил роздрібного ринку електричної енергії не ставляться в залежність від наявності між сторонами договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, тоді як технічна перевірка за своєю метою спрямована на визначення відповідності Кодексу комерційного обліку та відповідним нормативно-технічним документам стану вузла обліку електричної енергії та схеми його підключення, електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки вимірювання, а також з метою виявлення позаоблікових підключень.

Також судом враховано, що ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не надано належних та допустимих доказів укладення з ОСОБА_1 договору про надання послуг з розподілу електричної енергії у розумінні визначеного Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 року №312 порядку, що попри те не спростовує як зробленого судом вище висновку про наявність у ОСОБА_1 обов`язку надати доступ до електроустановок, так і того, що згідно вказаного ж порядку наявний між сторонами договір про постачання електричної енергії продовжує свою дію в частині питань потужності, якості електроенергії, окремих процедурних питань тощо.

З огляду вказаного судом визнаються неспроможними доводи ОСОБА_1 про відсутність між нею та позивачем договірних правовідносин.

До того ж, судом враховано, що змістом статей 51, 52, 598-609 ЦК України, статей 202-208 ГК України, у випадку припинення підприємницької діяльності фізичної особи - підприємця (із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань запису про державну реєстрацію такого припинення) її зобов`язання не припиняється, а продовжує існувати, оскільки вона як фізична особа не перестає існувати та відповідає за своїми зобов`язаннями, пов`язаними з підприємницькою діяльністю, усім своїм майном.

З огляду зазначених норм права, суд дійшов висновку, що підписання ОСОБА_1 під час здійснення нею підприємницької діяльності як фізичною особою-підприємцем договору про постачання електричної енергії без будь-яких зауважень чи заперечень щодо його умов, свідчить про погодження сторонами з умовами укладеного правочину та, відповідно, породжує для останньої обов`язок, що не припинився із втратою нею статусу фізичної особи-підприємця, зокрема щодо сплати постачальнику вартості недорахованої електроенергії в разі виявлення порушень.

Відповідно до підпунктів 3, 4 пункту 5.1.1., підпунктів 1, 5, 8, 9, 20 пункту 5.5.5 розділу V ПРРЕЕ (в редакції станом на дату проведення перевірки та засідання комісії) оператор системи має право, зокрема:

- проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії;

- на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору.

Споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема:

- користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів);

- дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів;

- забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування;

- невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання;

- не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Відповідно до пп. 1.1.2., 8.2.4., 8.2.5., 8.2.6. ПРРЕЕ акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

У разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

На підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення.

Оператор системи повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники Регулятора, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність споживача; перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Як слідує з наявної в матеріалах справи копії акта про порушення № К042910 від 09.10.2020, у графі вказаного акта щодо змісту виявленого порушення вказано дослівно: порушення підп. 5 п. 5.5.5, підп. 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ самовільне підключення електроустановок до електромережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку. Самовільне підключення виконано кабелем АВВГ 4*6, шляхом під`єднання безоблікового кабелю до (живлячої) верхніх губок ввідного рубильника автоматного вимикача, підп. 8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ зірвана пломба ОСР-С19788890 була встановлена на доступі до ввідного автоматичного вимикача та трансф. стр., відсутня пломба Держспоживстандарту/повірки на трансформаторі фірми «А» № 69647. Споживачу продемонстровано порушення.

Також у вказаному акті графічно зображено схему електроспоживання споживача з цифровими відмітками на ній, якими, зокрема, позначено та, надалі, в пунктах 3, 4 акта вказано: місця зірвання пломби та самовільного підключення.

Водночас зі змісту акта про порушення слідує, що:

- пункт 2 акта містить відомості про те, що пломби не пошкоджено, а у пункті 4 акта вказано: матеріал проводів (кабелів) мідь та алюміній, та перерізи таких проводів, тип засобу вимірювальної техніки штангенциркуль та струмовимірювальні кліщі та їх інвентаризаційні номери та дата повірки, а також місце на схемі, де було вилучено зразок кабелю, та номер пломби, якою опломбовано пакет з вилученим кабелем.

Поряд з тим, зі змісту спірного рішення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», оформленого протоколом № 013 від 09.12.2020, слідує, що акт про порушення підлягає розрахунку згідно п. 8.4.12. ПРРЕЕ за формулою 8, а величину розрахунку добового споживання слід визначити згідно ПРРЕЕ за період 148 днів з 14.05.2020 по 09.10.2020, по тарифах, що діяли протягом періоду порушення. У пункті 2 зазначеного рішення, щодо суті порушення, вказано: самовільне підключення електроустановок до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку без порушення схеми обліку.

Відповідно до наявного в матеріалах справи розрахунку за актом № К042910 від 09.10.2020 ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» нараховано Гідіон І.Ю. до сплати кошти у розмірі 121 065,47 грн, а вказана сума коштів нарахована з використанням розрахункової Рс.п.= 23,17, де, Рс.п.=3*І*Uном.фаз*cosц, формула 10, п. 8.4.12 ПРРЕЕ, прийнято cosц=0,9 згідно п. 8.4.12 ПРРЕЕ, розрахунок добового споживання електричної енергії визначено за формулою 8 Wдоб=Рс.п.*tвик.с.п.= 278,04 кВт/год., де tвик.с.п. = 12 год. для не побутових споживачів, також зазначено допустимий довготривалий струм 39А.

Так, згідно пункту 8.4.1., підпунктів 1, 2, 5-8 пункту 8.4.2. глави 8.4. ПРРЕЕ визначено, що оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

Визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема:

- порушення цілісності пломб, цілісності пломбувального матеріалу, на якому встановлені пломби (дріт, кордова нитка тощо), порушення цілісності гвинтів, на яких закріплено пломбувальний матеріал (далі - пошкодження пломб), або відсутність на засобах вимірювальної техніки пломб з відбитками тавр про їх повірку чи пломб з відбитками тавр оператора системи або інших заінтересованих сторін, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, установлених пломб, та за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки);

2) пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії);

- самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку;

- самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку;

- самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку;

- використання штучного нуля, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Водночас згідно пунктів 8.4.5., 8.4.6., 8.4.7. ПРРЕЕ у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 1 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави не застосовуються у випадку порушення оператором системи термінів проведення періодичної повірки засобів вимірювальної техніки, періодична повірка яких має здійснюватися за рахунок оператора системи.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпункті 2 пункту 8.4.2 цієї глави, положення цієї глави застосовуються за умови наявності доступу до струмоведучих частин схеми (вузла) обліку, про що зазначається в акті про порушення, та у частині щодо пошкодження/відсутності пломби, якщо з моменту встановлення пломби до моменту виявлення факту її пошкодження/відсутності минуло не більше шести років.

У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-8 пункту 8.4.2 цієї глави, зразки кабелів (проводів), через які було здійснено самовільне підключення, можуть вилучатися, про що робиться відповідний запис в акті про порушення. Місця вилучення зразків позначаються на схемі.

Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з:

- вартості середньомісячних витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу у період порушення споживачем цих Правил (Ц, грн/кВт·год);

- величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії (Wдоб, кВт·год);

- кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил (Д, день).

Вартість необлікованої електричної енергії (Вно, грн) розраховується за формулою Цi* Wi, де:

- Цi - середня вартість витрат оператора системи на купівлю однієї кіловат-години (кВт·год) електричної енергії на компенсацію незапланованих втрат електричної енергії, її передачі та розподілу протягом i-того календарного місяця (цінового періоду) (грн/кВт·год), яка визначається виходячи з, зокрема, за періоди (місяці) з 01 липня 2019 року - суми середньої ціни купівлі електричної енергії оператором системи на балансуючому ринку та тарифів на послуги з передачі та розподілу електричної енергії (для споживача відповідного класу напруги) протягом i-того календарного місяця (цінового періоду), грн/кВт·год.;

Wi - обсяг споживання електричної енергії, що відповідає i-тому календарному місяцю (ціновому періоду), кВт·год, що розраховується за формулою Wдоб* Дi, де:

- Wдоб - розрахункова величина добового споживання електричної енергії, кВт·год;

- Дi - кількість днів, визначена відповідно до рівняння 1 цієї глави.

Згідно п. 8.4.10 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) розраховується за формулою 4 Wдоб = Р*tдоб*Кв, де:

Р - потужність (кВт), визначена як: 1) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 2) потужність, обчислена виходячи зі струму навантаження електроустановки споживача при підключенні всіх наявних на час складення акта про порушення струмоприймачів на максимальну потужність, визначеного на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (за умови відсутності паспортних даних усіх струмоприймачів, наявних у споживача на час складення акта про порушення, та якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи); 3) дозволена потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначена в договорі з оператором системи (за умови, якщо потужність, визначена відповідно до положень підпунктів 1 або 2 цього пункту, перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, ненадання споживачем інформації щодо паспортних даних струмоприймачів, недопуску представників оператора системи на свою територію для перевірки інформації щодо сумарної максимальної потужності струмоприймачів, відмови споживача від вимірювання струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних струмоприймачів на повну потужність);

tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год). У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача tдоб приймається рівним 8 год;

Кв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

Водночас згідно пункту 8.4.12. ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою 8 - Wдоб.с.п.=Pс.п.*tвик.с.п., де:

- Pс.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що розраховується за формулами 9 та 10, відповідно: у разі підключення до однієї фази - Рс.п=І*Uном.фаз.*cos; у разі підключення до трьох фаз Рс.п=3*І*Uном.фаз.*cosц, де:

- I - сила струму, що може протікати по колу самовільного підключення, визначена виходячи: з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, згідно з главою 1.3 ПУЕ, А; з найменшої сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі (за умови, що зазначена сила струму спрацювання менша сили струму, визначеної виходячи з поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ), А. У разі непроведення вимірів поперечної площі перерізу всіх проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, потужність самовільного підключення (Pс.п.., кВт) визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр електропроводки, згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (за умови, що зазначена сила струму менша сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі). За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних на об`єкті споживача струмоприймачів на максимальну потужність або з максимальної сили струму навантаження струмоприймачів, підключених до схеми самовільного підключення на момент виявлення порушення, на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології;

- Uном.фаз - номінальна фазна напруга, кВ;

- cosц - косинус кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників оператора системи відповідних засобів вимірювальної техніки cosц приймається рівним 0,9;

tвик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається рівним 12 год/добу).

З системного аналізу вказаних вище норм слідує, що під час складення акта про порушення ПРРЕЕ та прийняття оператором системи рішення з розгляду такого акта, оператор системи зобов`язаний діяти обґрунтовано, однозначно мотивувати свої висновки щодо належної кваліфікації дій споживача, що призвели до такого порушення, та визначення конкретного порушення, передбаченого цими Правилами, зокрема визначених у пункті 8.4.2., адже застосування тієї чи іншої формули та, відповідно, її показників для визначення, зокрема, величини розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії та, як наслідок, розрахунку вартості необлікованої електричної енергії залежить від виду вчиненого порушення.

Так, пункт 8.4.2. розрізняє, зокрема, три види такого порушення: як самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку; самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку; самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

В акті про порушення вказано, що споживач вчинив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку.

Тобто в акті вказано порушення, передбачене ПРРЕЕ, без конкретизації підпункту, порушення якого було встановлено під час перевірки.

Своєю чергою , як вбачається з положень п. 8.4.2 ПРРЕЕ, як підпункт 1, так і підпункт 2 зазначеного пункту передбачають пошкодження пломб, тобто вони є схожими за своїм змістом.

З аналізу наведених вище норм також вбачається, що положеннями п. 8.4.4 ПРРЕЕ передбачено проведення експертизи, проте у разі виявлення порушень, зазначених у підпунктах 2 - 4 пункту 8.4.2, обсяг та вартість необлікованої електричної енергії визначається оператором системи відповідно до положень цієї глави без проведення відповідної експертизи.

Оскільки відсутність встановленої енергопостачальною компанією пломби є окремим порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії підставою для донарахування вартості необлікованої електроенергії, тоді як у цьому випадку, як вже було зазначено, ПрАТ «Київобленерго» в акті про порушення не зазначено підпункти ПРРЕЕ, порушення якого було встановлено під час перевірки, у зв`язку з чим відсутня можливість встановити необхідність проведення експертизи для здійснення нарахування обсягу вартості необлікованої електричної енергії.

Вказані у акті про порушення дії споживача не можливо однозначно віднести до одного з вказаних у пунктах 1-5 порушень, оскільки зміст акта про порушення не містить посилання на відповідний пункти Правил, а зазначені в акті підпункти пункту ПРРЕЕ - 5.5.5. визначено обов`язки споживача, який не є кваліфікуючим в розрізі передбачених підпунктами 1-5 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ.

Водночас вказані порушення не дають змогу ідентифікувати:

- ані зазначені у акті пункти ПРРЕЕ - підп. 5, 8, 20 п. 5.5.5, якими унормовано обов`язки споживача: дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача;

- ані зображена у акті схема електроживлення споживача, позаяк зазначення такої схеми відповідно до вказаних вище приписів ПРРЕЕ є необхідною умовою при складенні акта, окремо від умови про зазначення змісту виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил.

З огляду викладеного, суд дійшов висновку, що текст складеного ПрАТ «Київобленерго» акта про порушення є неоднозначним, що дає можливість його подвійного тлумачення в розрізі кваліфікації виявленого порушення, як наслідок такі недоліки акта свідчать про невідповідність його вимогам ПРРЕЕ, як документа установленої форми, який складається для фіксації факту порушення споживачем цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Отже, в цьому випадку йдеться про викладення змісту акта таким чином, що призводить до подвійного тлумачення його змісту, що впливає на визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, а отже не є незначним дефектом оспорюваного акту.

Водночас за результатами розгляду акту про порушення, ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» було прийнято рішення, оформлене протоколом № 013 від 09.12.2020, яке не містить відомостей про однозначну кваліфікацію вчиненого споживачем порушення, оскільки у такому рішенні вказано:

- щодо суті порушення самовільне підключення електроустановок до електромережі поза розрахунковими засобами обліку без порушення схеми обліку і взагалі не зазначено про вказане в акті порушення зірвану пломбу;

- акт про порушення підлягає розрахунку згідно п. 8.4.12. ПРРЕЕ за формулою 8, а величину розрахунку добового споживання слід визначити згідно Правил роздрібного ринку електричної енергії, попри те, що пункт 8.4.12. ПРРЕЕ передбачає розрахунок у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2 цієї глави.

Приписами ч. 1, 2 ст. 73, ч. 1, 3 ст. 74 ГПК України унормовано що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд звертає увагу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на те, що:

- судове пізнання завжди опосередковане, оскільки спрямоване на вивчення події, що мала місце в минулому. Повнота судового пізнання фактичних обставин справи передбачає, з одного боку, залучення всіх необхідних доказів, а з іншого, - виключення зайвих доказів. Належність доказів спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини. Під належністю доказу розуміється наявність об`єктивного зв`язку між змістом судових доказів (відомості, що містяться в засобах доказування) і самими фактами, що є об`єктом судового пізнання. Питання про належність доказів остаточно вирішується судом;

- повноту дослідження обставин справи забезпечує принцип змагальності, який не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує, тоді як така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний;

- обов`язок доказування в силу вимог процесуального закону покладено безпосередньо на сторони, а процедура доказування містить достатньо широкий обсяг можливостей та прав сторін стосовно доведення обставин, покладених в основу обґрунтування власних доводів та заперечень, чим відповідач за зустрічним позовом при розгляді вказаної справи не скористався.

Отже, наведені дефекти акта про порушення, який є неоднозначним в розрізі кваліфікації порушення, свідчить про наявність підстав для визнання його неналежним доказом на підтвердження вчинення Гідіон І.Ю. порушення ПРРЕЕ, тоді як інших доказів на підтвердження вчинення нею визначеного ПРРЕЕ порушення суду не надано, а відтак, оспорюване ОСОБА_1 рішення комісії ПрАТ "ДТЕК Київські регіональні електромережі", оформлене протоколом № 013 від 09.12.2020, в основу якого було покладено акт про порушення № К042910, визнається судом недійсним.

При прийнятті вказаного рішення судом враховано правову позицію, викладену в постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 906/585/17 та від 01.11.2019 у справі № 922/2992/18, згідно яких: розрахунок вартості недоврахованої електроенергії на підставі некоректних вихідних даних є безумовною підставою (навіть єдиною) для визнання рішення енергопостачальника незаконним.

Судом взято до уваги, що використання у вказаних вище постановах поняття енергопостачальник/енергопередавальна організація не змінює суті відповідних правовідносин щодо врегулювання пов`язаних з виявленими порушеннями ПРРЕЕ претензій між споживачем та ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, який раніше мав статус енергопостачальника, але виконував функції, які виконує і наразі проведення обстежень електроустановок споживачів, технічних перевірок засобів вимірювання щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії.

Посилання ж ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» на те, що акт про порушення підписано особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача без заперечень судом визнаються неспроможними, позаяк підписання такою особою акта про порушення не звільняє оператора системи від покладеного на нього ПРРЕЕ обов`язку кваліфікувати виявлене порушення та правильно скласти акт про порушення, вказавши в ньому вид, обставини і суть порушення однозначно, без можливості його подвійного тлумачення.

Судом також звертає увагу ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», що недоліки акта про порушення полягають не в неправильній кваліфікації порушення, а в неоднозначному викладі змісту порушення без конкретизації його за певним видом, передбаченим положеннями ПРРЕЕ.

Зазначеним спростовуються доводи ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі», що виявлені під час перевірки порушення підп. 5, 20 п. 5.5.5 ПРРЕЕ відповідають підп. 7 п. 8.4.2. ПРРЕЕ самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку.

Тоді як сам по собі розрахунок вартості необлікованої електроенергії з наведеними у ньому формулами та показниками не є документом, що фіксує порушення споживачем ПРРЕЕ, тобто не є ані актом про порушення, ані рішенням оператора системи по розгляду вказаного акта у розумінні приписів ПРРЕЕ, а тому доводи ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» про здійснення розрахунку вартості необлікованої електроенергії згідно правильної формули, зазначеної у п. 8.4.12. ПРРЕЕ, визнаються судом неспроможними.

Щодо тверджень, ОСОБА_1 про те, що акт про порушення підписаний ОСОБА_2 , щодо якого не зазначено повноважень представляти споживачку, не зазначено яке відношення він має до вказаного об`єкту, оскільки такий не є власником пекарні, бо договір оренди ОСОБА_1 укладала з ТОВ «СПЕЦРІЧТРАНСЛОГІСТИК», суд зазначає таке.

Відповідно до положень п. 8.2.5 ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача або представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки оформлюється акт про порушення.

Також зазначеним пунктом 8.2.5 ПРРЕЕ визначено коло осіб, у присутності яких оформлюється відповідний акт про порушення та коло осіб, якими такий акт про порушення підписується.

Такими особами, згідно з підпунктами 1, 8 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, є представник (представники) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживач (представник споживача) або інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Також ПРРЕЕ містять визначення споживача. Так, відповідно до підпункту 66 пункту 1.1.2 ПРРЕЕ споживач електричної енергії - це фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Натомість ПРРЕЕ не надають визначення (вимог) щодо представника споживача та іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

Враховуючи приписи підпункту 11 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ представником споживача слід вважати особу, яку споживачем, у передбаченому чинним законодавством порядку, уповноважено, крім участі в процесі контрольного огляду або технічної перевірки, вносити пояснення та зауваження до акта про порушення, викладати мотиви своєї відмови від підписання акта про порушення, підписувати акт про порушення без зауважень.

Із наведеного убачається те, що за відсутності визначення, зокрема, ПРРЕЕ, поняття "інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи)", наведене у підпунктах 1, 8 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, такою особою слід вважати особу, яка: має доступ до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території, що належить на праві власності або користування споживачу, або має доступ до території, на якій розміщено електрифікована споруда, частина електрифікованої споруди, сукупність електрифікованих споруд, що належить на праві власності або користування споживачу; має можливість допуску представників оператора системи до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території, що належить на праві власності або користування споживачу, або до території, на якій розміщено електрифікована споруда, частина електрифікованої споруди, сукупність електрифікованих споруд, що належить на праві власності або користування споживачу, для проведення перевірки; таку особу встановлено за документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо цієї особи.

При цьому, ПРРЕЕ не передбачено обов`язку зазначати у акті про порушення документ, за яким відбулось встановлення особи.

Аналогічні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 06.06.2020 № 916/2504/18, від 16.06.2021 № 911/26/20.

Перебування на об`єкті позивача особи, яка має доступ до закритих приміщень позивача, допустила представників відповідача на об`єкт для проведення перевірки, не може вважатися неуповноваженою особою. Відповідна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.02.2020 у справі №906/941/18.

Отже, доказово не підтверджені посилання ОСОБА_1 на відсутність її під час проведення перевірки та складення акта про порушення, як і на відсутність у ОСОБА_2 відповідних представницьких повноважень, визнаються судом неспроможними, позаяк вказані односторонні та суб`єктивні твердження не відповідають встановленому нормами чинного законодавства обов`язку споживача забезпечити безперешкодний доступ постачальника електричної енергії до розрахункових засобів обліку електричної енергії, який, відповідно, кореспондує праву постачальника електроенергії на доступ до засобів обліку електричної енергії, та не ставиться в залежність від організації та визначення споживачем відповідальної особи/представника з метою виконання ним відповідних законодавчих приписів.

Поряд з тим суд відхиляє доводи ОСОБА_1 стосовно того, що пломба С19788890 на збереження їй не передавалася, оскільки під час вирішення справи було достеменно встановлено факт передачі на відповідальне збереження ФОП Гідіон І.Ю. лічильника НІК 2303 АРК1 № 0248424 та пломби С37193110, СЧ19788889, С19788891, С19788890, Н10550519, що підтверджується наявною у матеріалах справи копією акта про передачу на відповідальне збереження приладу обліку та пломб встановлених на ньому № 512734 від 15.06.2017.

Вказаний акт підписано представником Гідіон І.Ю., будь-яких зауважень представника у цьому акті не наведено, а Гідіон І.Ю. відповідно до положень статей 75 ГПК України належними і допустимими доказами таких обставин відсутності повноважень у ОСОБА_3 на підписання такого акта, на які вона посилалася як на підставу своїх вимог, не доведено.

Отже, такий акт підтверджує факт пломбування і передачі на збереження приладів обліку та установлених пломб, є підставою для притягнення споживача до відповідальності. Аналогічні положення закріплено і у п. 4.2.3 договору договір про постачання електричної енергії № 2217 (к/с220033019) від 12.05.2009.

За встановлених судом обставин, у ОСОБА_1 виник обов`язок забезпечити збереження встановлених згідно з цим актом пломб, а також покладено відповідальність за їх збереження.

Доводи ж ОСОБА_1 , що рішення про нарахування вартості необлікованої електроенергії приймалось за відсутності представника споживача та споживачу не надавалось, спростовуються наявними в матеріалах справи копіями довіреності б/н від 04.12.2020 виданої Береговській О.В., яка містить підпис Гідіон І.Ю. та відтиск її печатки, протоколу № 013 від 09.12.2020, зі змісту якого вбачається, що ОСОБА_4 не погодилася з прийнятим рішенням, тоді як доказово не підтверджені посилання Гідіон І.Ю. щодо відсутності повноважень у ОСОБА_4 представляти інтереси споживачки оцінюються судом критично, оскільки зазначені обставини не підтверджені належними та допустимими доказами у розумінні ст. 75 ГПК України.

Також суд звертає увагу на те, що обов`язок доказування в силу вимог процесуального закону покладено безпосередньо на сторони, а процедура доказування містить достатньо широкий обсяг можливостей та прав сторін стосовно доведення обставин, покладених в основу обґрунтування власних доводів, чим позивач при розгляді вказаної справи не скористався.

З огляду на вказане усі інші доводи ОСОБА_1 стосовно невідповідності вимогам законодавства рішення ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» судом залишаються поза увагою, що, попри те, не спростовує встановлених судом порушень оператора системи під час кваліфікації порушення та проведення розрахунку сум недоврахованої електроенергії.

За таких обставин, враховуючи обставини відсутності однозначно встановленого та визначеного ПРРЕЕ порушення, як підстави для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, суд дійшов висновку про задоволення вимоги позивача за зустрічним позовом про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, оформленого протоколом № 013 від 09.12.2022, засідання комісії по розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Стосовно первісних позовних вимог ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі про стягнення 161 354,29 гривень, з яких: 121 065,47 гривень нарахованих за необліковану електричну енергію, 5 900,70 гривень 3% річних та 34 388,12 гривень інфляційних втрат, суд вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно приписів ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.

Так, подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Отже, з огляду встановлених вище обставин недійсності рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, оформленого протоколом № 013 від 09.12.2022, засідання комісії по розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, як матеріально-правовової підстави заявлених ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі вимог за первісним позовом, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні первісних позовних вимог ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» до ОСОБА_1 про стягнення 161 354,29 гривень.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати позивача за первісним позовом по сплаті судового збору покладаються судом на позивача за первісним позовом.

Щодо витрат позивача за зустрічним позовом, суд зазначає таке.

Звертаючись із зустрічним позовом ОСОБА_1 вказала попередній (орієнтовний) розрахунок сум судових витрат, які позивачка понесла та очікує понести у зв`язку з розглядом справи, складає суму судового збору 4962,00 грн та загалом 6216,66 грн витрат на правничу допомогу.

На підтвердження понесених витрат Гідіон І.Ю. надано, зокрема ордер, копії свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю, квитанції № 0.0..1 від 02.11.2022 про сплату 6216,66 грн з призначенням платежу «надання правової допомоги згідно додаткової угоди № 1 від 28.10.22, рахунок 7».

Надалі, подавши заяву про зміну предмета зустрічного позову, Гідіон І.Ю. просила суд стягнути з ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні мережі», зокрема, 8 045,09 грн витрат на правничу допомогу.

В обґрунтування вказаної заяви в частині вимог про стягнення витрат на правничу допомогу, ОСОБА_1 зазначено, що 21.11.2022 між нею та Адвокатським Бюро «Костюченко та Партнери» укладено договір про надання правової допомоги № 22/11-2021, відповідно до додаткових угод № 1 від 28.10.2022 та № 2 від 23.11.2022 до цього договору нею сукупно понесено 8 045,09 грн витрат на правничу допомогу.

На підтвердження вказаних обставин до цієї заяви додано, зокрема, вказані додаткові угоди та акти № 1 від 11.11.2022 та № 2 від 30.11.2022 приймання-передачу наданих послуг до означених додаткових угод, а також копію квитанції № 0.0..1 від 29.11.2022 про сплату 1 828,43 грн з призначенням платежу «надання правової допомоги згідно додаткової угоди № 2 від 23.11.22, рахунок № 9 від 28.11.22».

Своєю чергою Гідіон І.Ю., подавши відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву в цій справі, посилаючись на приписи ч. 8 ст. 129 ГПК України, зазначила про понесення нею ще 4 753, 92 грн витрат на правничу допомогу.

На підтвердження вказано нею долучено до цієї заяви додаткову угоду № 3 від 05.12.2022 до договору про надання правової допомоги № 22/11-2021 від 22.11.2021, копію квитанції № 0.0..1 від 07.12.2022 про сплату 4 753,92 грн з призначенням платежу «надання правової допомоги згідно додаткової угоди № 3 від 05.12.2022, рахунок № 10 від 05.12.22», акт № 3 до означеної додаткової угоди, додаткову угоду № 4 від 09.01.2023 до договору про надання правової допомоги № 22/11-2021 від 22.11.2021.

Подавши клопотання про стягнення з відповідача за зустрічним позовом витрати на професійну правничу допомогу та приєднання доказів до матеріалів справи, посилаючись на ч. 8 ст. 129 ГПК України, ОСОБА_1 просила стягнути сукупно 27 060,77 грн витрат на професійну правничу допомогу та зауважила, решту доказів про понесення нею судових витрат буде подано протягом п`яти днів після ухвалення рішення в цій справі.

До вказаних клопотань долучено копії квитанцій № 0.0..1 від 31.01.2023 про сплату 4 753,92 грн з призначенням платежу «надання правової допомоги згідно додаткової угоди № 5 від 30.01.23, рахунок № 30/01/2023 від 30.01.23» та № 0.0..1 від 17.01.2023 про сплату 4 753,92 грн з призначенням платежу «надання правової допомоги згідно додаткової угоди № 4 від 09.01.23, рахунок № 09/01/2023 від 09.01.23», а також квитанції № 0.0..1 від 13.02.2023 про сплату 4 753,92 грн з призначенням платежу «надання правової допомоги згідно додаткової угоди № 6 від 10.02.23, рахунок № 13/02/2023 від 13.02.23», акт приймання-передачі наданих послуг № 4 до додаткової угоди № 4 від 24.01.2023 до договору про надання правової допомоги № 22/11-2021 від 22.11.2021, додаткову угоди № 5 до договору про надання правової допомоги № 22/11-2021 від 22.11.2021, акт приймання передачі наданих послуг № 5 до додаткової угоди № 5 від 10.02.2023 до договору про надання правової допомоги № 22/11-2021 від 22.11.2021, додаткову угоду № 6 від 10.02.2023 до договору про надання правової допомоги № 22/11-2021 від 22.11.2021.

Приписами ст. 123, 129 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати, зокрема, на професійну правничу допомогу.

Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Приписами ч. 2, 3 ст. 126 ГПК України унормовано, що для цілей розподілу судових витрат, зокрема, розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Поряд з тим відповідно до пункту 2 частини п`ятої, шостої статті 129 Господарського процесуального кодексу України під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес.

Якщо сума судових витрат, заявлена до відшкодування, істотно перевищує суму, заявлену в попередньому (орієнтовному) розрахунку, суд може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні судових витрат в частині такого перевищення, крім випадків, якщо сторона доведе, що не могла передбачити такі витрати на час подання попереднього (орієнтовного) розрахунку.

В розрізі наведеного суд вважає за необхідне вказати, що під час вирішення питання про розподіл судових витрат господарський суд за наявності заперечення сторони проти розподілу витрат на адвоката або з власної ініціативи, керуючись критеріями, що визначені частинами п`ятою-сьомою, дев`ятою статті 129 Господарського процесуального кодексу України, може не присуджувати стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, всі її витрати на професійну правову допомогу.

Передбачене ж частиною 6 статті 129 Господарського процесуального кодексу України поняття істотне перевищення суми, заявленої в попередньому (орієнтовному) розрахунку є оціночним і залежить від конкретних обставин справи.

Аналогічна правова позиція викладена у додатковій постанові Верховного Суду від 21.01.2021 у справі №922/3812/19 та у постанові Верховного Суду від 15.04.2021 у справі №910/7540/19.

Так, з наданих ОСОБА_1 заяв та клопотань, а також доданих до них приймання-передачі наданих послуг слідує, що загальна сума наданих адвокатом послуг у розмірі 27 060,77 грн складається, зокрема, з:

- підготовки відзиву на позовну заяву та зустрічної позовної заяви 6 216,66 грн;

- підготовки та подачі письмових пояснень щодо способу захисту прав або інтересів 1828, 43 грн;

- підготовки та подачі заяв про зміну предмета зустрічного позову, про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції - 4 753,92 грн;

- підготовки та подачі заперечень на відповідь на відзив на позовну заяву, відповіді на відзив на зустрічну позовну заяву, заяви про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, участі представника у підготовчому засіданні 20.01.2023 4 753, 92 грн;

- підготовки та подачі заяви про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, участі представника у судовому засіданні 03.02.2023 4 753,92 грн.

Поряд з тим, у зазначеному в зустрічній позовної заяві попередньому розрахунку судових витрат ОСОБА_1 , окрім понесення витрат на сплату судового збору, вказано витрати на професійну правничу допомогу.

Однак ані заява про зміну предмета зустрічного позову, ані відповідь на відзив на зустрічну позовну заяву, ані клопотання про стягнення з відповідача за зустрічним позовом витрати на професійну правничу допомогу та приєднання доказів до матеріалів справи ОСОБА_1 не містять жодних обґрунтувань стосовно неможливості ОСОБА_1 передбачити на час складення попереднього розрахунку та подання його разом з зустрічним позовом, понесення витрат на правову допомогу у загальному розмірі 27 060,77 грн із відповідним розрахунком за вказані послуги, як того вимагає ч. 6 ст. 129 ГПК України.

Водночас вказаний у зустрічній позовній заяві попередній орієнтовний розрахунок витрат на правничу допомогу містить лише зазначення суми витрат 6 216,66 грн, без зазначення кожного виду робіт та їх вартості, з яких така сума витрат складається, тоді як ОСОБА_1 не вказано та не обґрунтовано обставин, які перешкоджали їй врахувати при поданні зустрічної позовної заяви чи відзиву на первісну позовну заяву додатково понесені витрати, зокрема і на складання цих же документів, участі представника в судових засіданнях в режимі відеоконференції тощо, та повідомити суд про їх збільшення у порівнянні із вказаною у попередньому розрахунку сумою.

Зазначене свідчить про те, що заявлені ОСОБА_1 до відшкодування витрати на правову допомогу у сумі 20 844, 11 грн підпадають під критерій істотного перевищення у розумінні ч. 6 статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

До того ж зі змісту вказаних вище актів вбачається, що такі надані ОСОБА_1 послуги на правничу допомогу як: підготовка письмових пояснень щодо способу захисту прав або інтересів та заяви про зміну предмета зустрічного позову, не відповідають передбаченим статтею 129 ГПК України критеріям, зокрема обґрунтованості та пропорційності, оскільки вчинення відповідних дії було наслідком допущених недоліків під час підготовки зустрічної позовної заяви, про що було наголошено судом в ухвалі від 17.11.2022, а тому відповідно понесені ОСОБА_1 витрати на вказані послуги з підготовки письмових пояснень щодо способу захисту прав або інтересів та заяви про зміну предмета зустрічного позову не можуть бути покладені на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі».

В розрізі вказаного суд звертає увагу на те, що пропорційність, яка застосовується судами у розподілі судового збору, і яка визначається виключно через кількісний критерій заявлених немайнових вимог (з урахуванням приписів Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру) не є тотожною пропорційності, яка у даному випадку не пов`язується виключно з кількісним аспектом і визначається через співвідношення між поставленою метою позову в цілому (захист порушеного, невизнаного або оспорюваного права та законного інтересу), конкретними матеріально-правовими вимогами, як способами її досягнення та отриманим результатом.

Надані ж позивачем документи, у зокрема акти приймання-передачі наданих послуг та копій квитанцій на суму 20 844, 11 грн не є безумовною підставою для відшкодування судом витрат на професійну правничу допомогу в зазначеному розмірі з іншої сторони, позаяк розмір таких витрат має бути не лише доведений та документально обґрунтований, а й відповідати критерію розумної необхідності таких витрат та врахування їх у попередньому орієнтовному розрахунку сум судових витрат під час звернення до суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 22.12.2021 у справі №873/212/21.

Також в розрізі зазначеного вище судом враховано, що:

- під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд керується також такими критеріями, як обґрунтованість та пропорційність до предмета спору, з урахуванням ціни позову (пункти 1-2 частини 5 статті 129 Господарського процесуального кодексу України), а також враховуючи критерій розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін, може не присуджувати позивачу, на користь якого ухвалено судове рішення, всі його витрати на професійну правову допомогу, що заявлені до стягнення;

- згідно правової позиції Верховного Суду, викладеній у додатковій ухвалі від 10.12.2020 у справі № 913/459/19, під час вирішення питання про розподіл витрат на професійну правничу допомогу суд, зокрема, з власної ініціативи або за наявності заперечення сторони може відмовити стороні, на користь якої ухвалено рішення, у відшкодуванні понесених нею на правову допомогу повністю або частково, керуючись критеріями, що визначені частинами 5-7, 9 статті 129 Господарського процесуального кодексу України (а саме: пов`язаність витрат з розглядом справи; обґрунтованість та пропорційність розміру витрат до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; поведінка сторони під час розгляду справи щодо затягування розгляду справ; дії сторін щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом; істотне перевищення чи заявлення неспівмірно нижчою суми судових витрат, порівняно з попереднім (орієнтовним) розрахунком; зловживання процесуальними правами).

З огляду на вказане, враховуючи перевищення заявленої ОСОБА_1 в попередньому (орієнтовному) розрахунку суми судових витрат, а також рівень складності юридичної кваліфікації правовідносин у даній справі, обсяг підготовлених та поданих до суду ОСОБА_1 документів, їх значення для спору, суд дійшов висновку, що відшкодуванню за рахунок ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» не підлягають витрати позивача на правову допомогу у сумі 20 844, 11 грн, а тому заявлені до стягнення витрати на професійну правничу допомогу є обґрунтованими у розмірі 6 216,66 грн.

Відповідно до ч. 4 ст. 129, ст. 244 ГПК України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються, зокрема, у разі задоволення позову - на відповідача.

Суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо, зокрема, судом не вирішено питання про судові витрати.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про покладення на ПрАТ «ДТЕК Київські регіональні електромережі» 6 216,66 грн витрат ОСОБА_1 на професійну правничу допомогу та 2 481,00 грн судового збору.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст. ст. 233, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити повністю у задоволенні первісних позовних вимог Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі до ОСОБА_1 про стягнення 121 065,47 гривень нарахованих за необліковану електричну енергію, 5 900,70 гривень 3% річних та 34 388,12 гривень інфляційних втрат.

2. Покласти на позивача за первісним позовом понесені ним судові витрати.

3. Задовольнити зустрічну позовну вимогу ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі про визнання недійсним рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, оформлене протоколом № 013 від 09.12.2020 засідання комісії по розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

4. Визнати недійсним рішення комісії ПрАТ ДТЕК Київські регіональні електромережі, оформлене протоколом № 013 від 09.12.2020 засідання комісії по розгляду акта № К042910 від 09.10.2020 про порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії.

5. Стягнути з Приватного акціонерного товариства ДТЕК Київські регіональні електромережі (04136, м. Київ, вул. Стеценка, буд. 1-А, ідентифікаційний код 23243188) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн 00 коп. судового збору та 6 216 (шість тисяч двісті шістнадцять) грн 66 коп. витрат на професійну правничу допомогу.

6. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене у апеляційному порядку - до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 06.03.2023.

Суддя П.В.Горбасенко