ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

21.02.2023м. СумиСправа № 920/619/22

Господарський суд Сумської області у складі судді Котельницької В.Л., за участю секретаря судового засідання Виходцевої О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Сумської області матеріали справи №920/619/22

за позовом керівника Роменської окружної прокуратури (вул. Соборна, 43, м.Ромни, Сумська область, 42000),

в інтересах держави в особі позивачів

1)Роменської міської ради Сумської області (бул. Шевченка, буд. 2, м. Ромни, Сумська область 42000; код за ),

2)Північно-східного офісу Держаудитслужби (майдан Свободи, б.5, Держпром, 4 під`їзд, м. Харків, 61022, код за ),

до відповідачів: 1)Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради (вул. Аптекарська, буд. 19, м. Ромни, Сумська область, 42000; код за ),

2)Товариства з обмеженою відповідальністю «Електростіл України» (вул. Визволителів, буд.1, м. Київ, 02125, код за )

про визнання недійсними результатів публічної закупівлі та договору про закупівлю

за участю представників сторін:

прокурор: Хащина Т.П. (службове посвідчення №057212 від 01.10.2020),

від позивачів: 1) не прибув,

2)Дворник С.І. (самопредставництво, витяг є ЄДРПОУ),

від відповідачів: 1)Яковець Є.О. (ордер серії ВМ №1029144 від 16.09.2022),

2) не прибув,

справа розглядається у порядку загального позовного провадження

установив:

22.08.2022 прокурор звернувся з позовом, відповідно до якого просить:

1)визнати недійсним результати публічної закупівлі, оформлені протоколом тендерного комітету Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради від 09.10.2021 №204 щодо визнання переможцем публічної закупівлі робіт «Будівництво очисних споруд с. Біловод, Роменського району Сумської області» Товариства з обмеженою відповідальністю «Електростіл України»;

2)визнати недійсним договір №316 від 20.10.2021, що укладено між Управлінням житлово-комунального господарства Роменської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Електростіл України», за результатами процедури публічної закупівлі на суму 5994567,03 грн;

3)стягнути з відповідачів на користь Сумської обласної прокуратури (код за , р/р UA0002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172 судовий збір, сплачений при поданні даного позову.

Ухвалою від 26.08.2022 у справі №920/619/22 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №920/619/22 в порядку загального позовного провадження; призначено підготовче судове засідання на 10.10.2022; установлено учасникам справи строки для надання заяв по суті справи.

22.09.2022 представник відповідача - Управління ЖКГ Роменської міської ради, надіслав відзив на позовну заяву (вх №2306), в якому представник просить відмовити в задоволенні позову прокурора; проводити підготовчі та судові засідання у цій справі за участю представника Управління ЖКГ Роменської міської ради в режимі відеоконференції у приміщенні Роменського міськрайонного суду Сумської області; долучити до матеріалів справи докази, що додані до відзиву на позов.

Ухвалою від 23.09.2022 у справі №920/619/22 задоволено клопотання представника відповідача - Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради, викладене в п. 2 прохальної частини відзиву на позовну заяву від 19.09.22 №б/н (вх.№2306 від 22.09.22), про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у справі №920/619/22; доручено Роменському міськрайонному суду Сумської області забезпечити участь представника першого відповідача у судовому засіданні, призначеному на 10.10.2022, 11:30, у справі №920/619/22 в режимі відеоконференції в приміщенні зазначеного суду.

29.09.2022 представник позивача - Північно-східного офісу Держаудитслужби надав відповідь на відзив (вх №4614/22), в якій позов прокурора підтримує та просить позовні вимоги задовольнити.

03.10.2022 прокурором подана відповідь на відзив (вх №4652), в якій прокурор позовні вимоги підтримав та просить позов задовольнити.

04.10.2022 представник позивача Роменської міської ради, надав пояснення (вх №4663), в яких позов прокурора не підтримує.

Подані учасниками справи заяви по суті справи та пояснення прийнято до розгляду та долучено до матеріалів справи.

10.10.2022 суддя Котельницька В.Л. перебувала у відпустці, а тому розгляд зазначеної справи не відбувся.

Ухвалою від 01.11.2022 у справі №920/619/22 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів; призначено підготовче судове засідання у справі №920/619/22 на 21.11.2022, 10:30, в режимі відеоконференції; доручено Роменському міськрайонному суду Сумської області забезпечити участь представника відповідача - Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради, у судовому засіданні, призначеному на 21.11.2022, 10:30, у справі №920/619/22 в режимі відеоконференції в приміщенні зазначеного суду.

21.11.2022 розгляд справи №920/619/22, призначений в судове засідання на 10:30 в режимі відеоконференції не відбувся у зв`язку із відключенням електроенергії в Господарському суді Сумської області, що підтверджено актом Господарського суду Сумської області від 21.11.2022 у справі №920/619/22.

Ухвалою від 22.11.2022 у справі №920/619/22 призначено підготовче судове засідання на 22.12.2022, 11:00, в режимі відеоконференції; доручено Роменському міськрайонному суду Сумської області забезпечити участь представника відповідача - Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради, у судовому засіданні, призначеному на 22.12.2022, 11:00, у справі №920/619/22 в режимі відеоконференції в приміщенні зазначеного суду; копію ухвали надіслано учасникам справи відповідно до вимог частин 6-7 статті 6 ГПК України.

Ухвалою від 22.12.2022 у справі №920/619/22 закрито підготовче провадження та призначено справу №920/619/22 до судового розгляду по суті в судове на 18.01.2023, 14:30; доручено Роменському міськрайонному суду Сумської області забезпечити участь представника відповідача - Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради у судовому засіданні, призначеному на 18.01.2023, 14:30, у справі №920/619/22, в режимі відеоконференції в приміщенні зазначеного суду.

18.01.2023 розгляд справи №920/619/22 призначений в судове засідання на 14:30 не відбувся у зв`язку із відключенням електроенергії в Господарському суді Сумської області, що підтверджено актом Господарського суду Сумської області від 19.01.2023 у справі №920/619/22.

Ухвалою від 24.01.2023 у справі №920/619/22 призначено розгляд справи №920/619/22 по суті в режимі відеоконференції в судове засідання на 13.02.2023, 14:30; доручено Роменському міськрайонному суду Сумської області забезпечити участь представника відповідача - Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради, у судовому засіданні, призначеному на 13.02.2023, 14:30, у справі №920/619/22 в режимі відеоконференції в приміщенні зазначеного суду.

У судовому засіданні 13.02.2023 розпочато розгляд справи по суті та відповідно до ч. 5 ст. 233 ГПК України постановлено протокольну ухвалу про оголошення перерви з розгляду справи по суті в судове засідання в режимі відеоконференції до 21.02.2023, 11:00.

Ухвалою від 14.02.2023 у справі №920/619/22 повідомлено позивача - Роменську міську раду Сумської області, та відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Електростіл України», про оголошення перерви з розгляду справи по суті до 21.02.2023, 11:00; доручено Роменському міськрайонному суду Сумської області забезпечити участь представника відповідача Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради, у судовому засіданні, призначеному на 21.02.2023, 11:00, у справі №920/619/22 в режимі відеоконференції в приміщенні зазначеного суду.

20.02.2023 представник другого відповідача електронною поштою надіслав наступні документи:

1)клопотання про долучення до матеріалів справи письмових пояснень (вх №1035/23 від 20.02.2023), в якому просить долучити до матеріалів справи письмове пояснення ТОВ «Електростіл України» та врахувати їх як промову, викладену в письмовій формі в судових дебатах по суті справи № 920/619/22, зауваживши, що позов не підтримує, вважає необґрунтованим, а позивач в особі керівника Роменської окружної прокуратури, є як такий, що не має повноважень звертатися з даним позовом до суду;

2)письмові пояснення (вх №1035/23 від 20.02.2023), відповідно до яких другий відповідач зазначає про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави та про необґрунтованість позовних вимог, у зв`язку з чим просить відмовити в задоволенні позовних вимог прокурора.

У судовому засіданні 21.02.2023 встановлено:

Прокурор, представник другого позивача та представник першого відповідача у судове засіданні прибули.

Представники першого позивача та другого відповідача у судове засідання не прибули, про місце, дату та час розгляду справи повідомлені належним чином, додаткових клопотань та/або заяв не подали.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 та ч. 1 ст. 216 ГПК України неприбуття в судове засідання другого відповідача та першого позивача не є перешкодою для розгляду справи по суті.

Прокурор у судовому засіданні 21.02.2023 підтримав позовні вимоги та зазначив, що письмові пояснення другого відповідача не отримував.

Судом оголошено зміст письмових пояснень другого відповідача у судовому засіданні. Клопотання другого відповідача про долучення задоволено, письмові пояснення долучені до матеріалів справи.

Представник другого позивача позовні вимоги прокурора підтримав, просив позов задовольнити, представник першого відповідача проти задоволення позову заперечував.

Судовий процес на виконання ч. 1 ст. 222 ГПК України фіксувався за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до статті 233 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 21.02.2023 на підставі статті 240 Господарського процесуального кодексу України, проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарським судом встановлені наступні обставини:

Установивши порушення законодавства про публічні закупівлі, порушення інтересів держави, Роменською окружною прокуратурою 25.07.2022 на адресу Роменської міської ради та 21.07.2022 на адресу Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області та Північно-східного офісу Держаудитслужби спрямовано листи щодо виявлених порушень законодавства та вжитих позивачами заходів до захисту порушених інтересів держави.

25.07.2022 від Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області прокурору надійшла відповідь на лист від 21.07.2022, в якій зазначено, що Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області не здійснювало заходів щодо звернення до суду із позовом про визнання недійсною публічної закупівлі, визнання недійсним договору, оскільки не було проведено ревізії або перевірки зазначеної закупівлі, а відтак, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області не може звертатися до суду із зазначеним позовом.

Як зазначає прокурор, відповіді від Північно-східного офісу Держаудитслужби до Роменської окружної прокуратури на зазначений лист прокурора не надходило.

01.08.2022 до Роменської окружної прокуратури надійшла відповідь Роменської міської ради, з якої слідує, що остання не вживала заходів для відновлення порушених інтересів держави, до суду щодо визнання недійсною публічної закупівлі, визнання недійсним договору не зверталась.

05.08.2022 на адресу Роменської міської ради, Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області та Північно-східного офісу Держаудитслужби прокурором повторно спрямовано листи щодо виявлених порушень законодавства, запропоновано вжити заходів щодо захисту порушених інтересів держави.

12.08.2022 від Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області надійшла відповідь на лист окружної прокуратури від 05.08.2022, в якій посилаюсь на підстави, вказані у своєму попередньому листі, зазначено, що в Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області відсутні підстави для звернення до суду із позовом щодо визнання недійсною публічної закупівлі, визнання недійсним договору.

12.08.2022 від Роменської міської ради на адресу прокуратури надійшла відповідь на лист від 05.08.2022, в якому зазначено про відсутність порушень інтересів держави при укладенні оспорюваного договору.

Відповіді від Північно-східного офісу Держаудитслужби до Роменської окружної прокуратури на лист від 05.08.2022 не надходило.

Таким чином, ні Північним офісом Держаудитслужби (та його структурним підрозділом - Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Сумській області), ні Роменською міської радою заходи щодо визнання недійсними результатів публічної закупівлі та договору про закупівлю, у розумний строк не вживались.

15.08.2022 на виконання абз. 3 ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» окружною прокуратурою листами попередньо, до звернення до суду, повідомлено Роменську міську раду та Північний офіс Держаудитслужби про представництво інтересів держави в суді.

Прокурор звернувся з позовом, в якому просить: 1)визнати недійсним результати публічної закупівлі, оформлені протоколом тендерного комітету Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради від 09.10.2021 №204 щодо визнання переможцем публічної закупівлі робіт «Будівництво очисних споруд с. Біловод, Роменського району Сумської області» Товариства з обмеженою відповідальністю «Електростіл України»; 2)визнати недійсним договір №316 від 20.10.2021, що укладено між Управлінням житлово-комунального господарства Роменської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Електростіл України», за результатами процедури публічної закупівлі на суму 5994567,03 грн;

Пунктом 3 статті 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Таким законом є Закон України «Про прокуратуру», стаття 23 якого передбачає, що представництво прокуратурою інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист у суді інтересів громадянина або держави, у випадках, передбачених законом. Підставою представництва в суді інтересів держави є порушення або загроза порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ст. 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Таким чином, чинним законодавством визначено дві обов`язкових умови, за обов`язкової наявності яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді: 1) порушення або загроза порушення інтересів держави та 2) не здійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

У відповідності до рішення Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №З-рн/99, державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

«Інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Вирішуючи питання про справедливу рівновагу між інтересами суспільства і конкретної фізичної чи юридичної особи, Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Трегубенко проти України» від 02.11.2004 категорично ствердив, що «правильне застосування законодавства незаперечно становить «суспільний інтерес».

Інтереси держави полягають не тільки у сфері реалізації компетенції органів державної влади, але й спрямовані на забезпечення гарантій місцевого самоврядування та ефективного функціонування його інститутів та органів задля захисту та реалізації прав і свобод територіальних громад, зокрема у економічній і соціальній сферах, фінансування яких відбувається за рахунок коштів міського бюджету. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03.12.2019 у справі № 920/121/19.

Відповідно до правової позиції, викладеної у Постанові ВСУ від 21.03.2019 у справі №912/898/18, «проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора».

Суд погоджується з доводами прокурора, що порушення законодавства про публічні закупівлі при визначенні переможця та укладенні з ним договору порушує принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, принципи максимальної ефективності та економії, що створює ризик до протиправного витрачання коштів бюджету, нераціонального та неефективного їх використання, зайвої сплати бюджетних коштів.

Прокурором зазначено, що станом на дату звернення до суду, роботи за спірним договором не виконані, попри своєчасне фінансування робіт замовником. Порушення інтересів держави у вказаному випадку полягає у тому, що укладений за результатами цієї процедури закупівлі договір суперечить вимогам законодавства та призвів до протиправного фінансування видатків державного бюджету, що унеможливлює раціональне та ефективне використання державних коштів, порушує фінансово-економічні основи держави та може спричинити істотну шкоду її інтересам.

Місцеве самоврядування є способом реалізації народом належної йому влади, яка діє на принципах (засадах) державної підтримки та гарантування державою місцевого самоврядування (ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно з положеннями ст. 142 Конституції України державною гарантією місцевого самоврядування є участь держави у формуванні дохідної частини його бюджетів та компенсація у необхідних випадках витрат місцевого самоврядування.

Держава фінансово підтримує місцеве самоврядування, бере участь у формуванні доходів місцевих бюджетів, здійснює контроль за законним, доцільним, економним, ефективним витрачанням коштів та належним їх обліком. Вона гарантує органам місцевого самоврядування доходну базу, достатню для забезпечення населення послугами на рівні мінімальних соціальних потреб. У випадках, коли доходи від закріплених за місцевими бюджетами загальнодержавних податків та зборів перевищують мінімальний розмір місцевого бюджету, держава вилучає із місцевого бюджету до державного бюджету частину надлишку в порядку, встановленому Бюджетним кодексом України, (ст. 62 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Суд погоджується, що звернення прокурора до суду з вказаною позовною заявою має важливе значення для зміцнення правопорядку в сфері здійснення публічних закупівель і захисту економічної конкуренції та додержання всіма учасниками цих суспільних відносин принципу законності (ст. 68 Конституції України).

Таким чином, суд дійшов висновку, що у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес, що є однією з підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді.

Ще однією обов`язковою умовою для наявності підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді є нездійснення або неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідають принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

За ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.

Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» одним із принципів місцевого самоврядування в Україні є судовий захист прав місцевого самоврядування. Відповідно до ст. 142 Конституції України матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад. Аналогічні положення закріплені у ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Прокурор може заявити позов в інтересах держави, який виражається в інтересах частини Українського народу - членів територіальної громади, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює саме орган місцевого самоврядування, хоча останній, навпаки покликаний ці інтереси захищати.

Враховуючи, що фінансування робіт за оспорюваним договором проводитися за рахунок коштів місцевого бюджету та державного бюджету, уповноваженим державою органом здійснювати повноваження у спірних правовідносинах, є Роменська міська рада.

Закон України «Про публічні закупівлі» встановлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

За статтею 8 Закону моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Згідно п.п. 1, 4 Положення про Державну аудиторську службу України, яке затверджено Постановою Кабінету міністрів України від 03.02.2016 №43, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення перевірки закупівель та моніторингу закупівель.

Відповідно до положення про Північно-східний офіс Держаудитслужби, затвердженого Наказом Держаудитслужби від 02.06.2016 №23, Північно-східний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її територіальним органом. Офіс відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення перевірки закупівель та моніторингу закупівель. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Луганській, Полтавській, Сумській областях. Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.

Згідно п. 3 Положення Основним завданням Офісу є реалізація повноважень Держаудитслужби на території Луганської, Полтавської, Сумської, Харківської областей.

Повноваження Північно-східного офісу Держаудитслужби, які містяться в його Положенні, передбачають право звертатися до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (пп. 7. п. 4 Положення).

Згідно ст. 28 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» міністерства, інші центральні органи виконавчої влади та їх територіальні органи звертаються до суду, якщо це необхідно для здійснення їхніх повноважень у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Повноваження Держаудитслужби та її територіальних органів щодо звернення до суду із позовам про визнання недійсними результатів публічних закупівель та укладених на їх підставі договорів підтверджується також судовою практикою у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 №912/2385/18, від 07.12.2018 №924/1256/17, від 20.09.2018 №924/1237/17.

Таким чином, ще одним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, є Північно-східний офіс Держаудитслужби.

Чинним законодавством чітко не визначено, що необхідно розуміти під «нездійсненням або неналежним здійсненням суб`єктом владних повноважень своїх функцій», у зв`язку із чим прокурор у кожному випадку обґрунтовує та доводить наявність відповідних фактів самостійно з огляду на конкретні обставини справи. При цьому враховуються висновки Верховного Суду, зроблені при розгляді інших справ за участю прокурора (ухвали від 07.05.2018 у справі № 910/18283/17, від 10.07.2018 у справі № 812/1689/16, постанови від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 13.06.2018 у справі № 687/379/17-ц, № 924/1256/17, від 13.11.2019 у справі №925/315/19, від 21.01.2020 у справі №910/2538/19).

Зокрема, Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 висловлено правовий висновок щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді у разі неналежним чином здійснення захисту інтересів держави органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, який визначає наступне.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Тобто, бездіяльність уповноваженого державного органу може вчинятися з умислом чи з необережності; бути наслідком об`єктивних (відсутність коштів на сплату судового збору, тривале не заповнення вакантної посади юриста) чи суб`єктивних (вчинення дій на користь можливого відповідача, інших корупційних або кримінально караних дій) причин.

Суд доходить висновку, що лише звернення уповноваженого суб`єкта владних повноважень до суду з відповідним позовом можна вважати належним здійсненням захисту інтересів держави. Інші вжиті заходи, в тому числі, досудового врегулювання, які не призвели до реального усунення порушень інтересів держави, не відповідають вимогам чинного законодавства.

Також слід зазначити, що норма ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» вимагає від прокурора доведення лише факту нездійснення або неналежного здійснення уповноваженим органом своїх повноважень, а не правових наслідків, які наступили для осіб, які їх вчинили, зокрема, у вигляді притягнення до кримінальної або дисциплінарної відповідальності. Відтак наявність вироку суду або наказу керівника про застосування дисциплінарного стягнення може свідчити про притягнення осіб до відповідальності за вчинення кримінального правопорушення або дисциплінарного проступку, проте не можуть вважатись обов`язковими та виключними доказами для обґрунтування факту неналежності здійснення уповноваженим органом своїх повноважень. Прокурор не зобов`язаний встановлювати причини, за яких позивач не здійснює захист відповідних прав та інтересів. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 03.12.2019 у справі № 920/121/19.

З метою спонукання щодо вжиття заходів цивільно-правового характеру та оскарження результатів публічної закупівлі та укладеного договору у судовому порядку, Роменською окружною прокуратурою на адресу Північно-східного офісу Держаудитслужби та Роменської міської ради надсилались листи, водночас, з відповідними позовними заявами для захисту державних інтересів вказані органи не звернулись.

Таким чином, ні Північним офісом Держаудитслужби (та його структурним підрозділом - Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Сумській області), ні Роменською міської радою, заходи щодо визнання недійсними результатів публічної закупівлі та договору про закупівлю, у розумний строк не вживались.

Наведене свідчить про нездійснення Роменською міською радою та Північно-східним офісом Держаудитслужби, як органами, уповноваженими державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, захисту інтересів держави у встановленому законом порядку, що вказує на наявність передбачених у статті 23 Закону України «Про прокуратуру» підстав для представництва вказаних інтересів прокурором.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах, а заперечення відповідачів щодо відсутності підстав представництва інтересів держави у цій справі прокурором є необґрунтованими, а тому суд не приймає зазначені зауваження до уваги.

В ході розгляду справи судом встановлено, що Управлінням капітального будівництва та житлово-комунального господарства Роменської міської ради, згідно з даними електронної системи «PROZORRO» (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-09-03-005352-b), проведено публічну закупівлю щодо закупівлі робіт «Будівництво очисних споруд с. Біловод, Роменського району Сумської області».

20.09.2021 рішенням уповноваженої особи Управління ЖКГ Роменської міської ради №193 затверджено тендерну документацію на закупівлю робіт «Будівництво очисних споруд с. Біловод, Роменського району Сумської області».

Участь у вказаній закупівлі (відкритих торгах) приймали: ТОВ «Електростіл України» з остаточною ціновою пропозицією - 5994567,03 грн, ВК «Природоохоронне підприємство «Екологія» з остаточною ціновою пропозицією - 6035287,19 грн та ТОВ «Захід-Шляхбудтранс» з остаточною ціновою пропозицією - 6035326,99 грн.

За результатами електронного аукціону, переможцем визначено ТОВ «Електростіл України» з ціновою пропозицією 5994567,03 грн, з яким у подальшому укладено договір підряду від 20.10.2021 №316 (далі - договір).

Відповідно до п. 1.1 договору підрядник зобов`язується власними силами і засобами, в обумовлений строк у відповідності до замовлення і вимог проектно-кошторисної документації, будівельних норм та правил виконати роботи на об`єкті: «Будівництво очисних споруд с. Біловод, Роменськогорайону Сумської області», а замовник зобов`язується прийняти і оплатити виконані роботи.

Відповідно до п. 5.1.3 договору підрядник повинен завершити виконання робіт, підготувати об`єкт для введення в експлуатацію та передати його замовнику відповідно до умов договору не пізніше 21.12.2021.

30.11.2021 додатковою угодою№ 1 до договору було продовжено строк виконання робіт до 31.12.2021.

29.12.2021 додатковою угодою №3 до договору продовжено строк виконання робіт до 31.12.2022.

У подальшому, органом державного фінансового контролю було виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель.

24.12.2021 відповідно до наказу Північно-східного Офісу Держаудитслужби України №565 «Про початок моніторингу процедур закупівель» розпочато моніторинг процедури закупівлі робіт - UA-2021-09-03-005352-b «Будівництво очисних споруд с. Біловод, Роменського району Сумської області» (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2021-09-03-005352-b).

Відповідно до висновку Північно-східного Офісу Держаудитслужби України про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-09-03-005352-b від 18.01.2022 органом державного фінансового контролю виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, зокрема встановлено порушення вимог пункту 14 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», вимог абзацу другого пункту 1 частини першої статті 31 Закону, вимог пункту 10 частини першої статті 10 Закону.

З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північно-східного офісу Держаудитслужби в Сумській області зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законодавством порядку шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.

24.01.2022 Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради відповідно до вимог ч. 8 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» надало заперечення на висновок Північно-східного офісу Держаудитслужби від 18.01.2022 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2021-09-03-005352-b.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон) публічна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом.

За статтею 5 Закону принципами здійснення закупівель є об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі, максимальна економія та ефективність.

Відповідно до ст. 26 Закону тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Згідно п. 31 ч. 1 ст. 1 Закону тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Стаття 22 Закону передбачає, що тендерна документація повинна містити, зокрема, один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

За результатами моніторингу зазначеної процедури закупівлі установлено, що в порушення вимог пункту 14 частини другої статті 22 Закону, замовник у тендерній документації не зазначив кінцевий строк подання тендерних пропозицій.

Суд не погоджується с зазначеним висновком, оскільки перший відповідач зазначив кінцевий строк подання тендерних пропозицій в оголошенні про проведення відкритих торгів (п.13).

Моніторингом також установлено, що відповідно до пункту 3 додатку 1 тендерної документації замовника, для підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)», учасник процедури закупівлі повинен надати в складі тендерної пропозиції:

-довідку в довільній формі, з інформацією про виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів) (не менше одного договору) (підпункт 3.1.1);

-не менше 1 копії договору, зазначеного у довідці у повному обсязі (з усіма укладеними додатковими угодами, додатками та специфікаціями до договору) (підпункт 3.1.2) та копії/ю документів/у на підтвердження виконання не менше ніж одного договору зазначеного в наданій Учасником довідці (підпункт 3.1.3). Проте, у складі тендерної пропозиції ТОВ «ЕЛЕКТРОСТІЛ УКРАЇНИ» міститься довідка від 20.09.2021 №11/Т20.09, згідно якої в учасника наявний досвід з виконання двох аналогічних договорів, а саме: договорів від 28.01.2021 №ОС/2021/01/-17 та від 27.05.2021 №2021/05-27.

Відповідно до розділів 11.1. зазначених договорів їх невід`ємними частинами є наступні додатки: розрахунок договірної ціни, локальний кошторис з розрахунком одиничної вартості, підсумкова відомість ресурсів та розрахунок загальновиробничих витрат.

Однак, учасником торгів ТОВ «Електростіл України» у складі тендерної пропозиції не надано жодного з вказаних додатків до обох договорів, що не відповідає вимогам підпункту 3.1.2 пункту 3 додатку 1 тендерної документації замовника.

Суд погоджується з висновками прокурора, що моніторинг тендерним комітетом в безкоштовних електронних системах ТОВ «Електостіл України», відповідно до якого останній зарекомендував себе у сфері публічних закупівель як добросовісний учасник, не звільняє його від дотримання встановлених Законом процедур щодо документального підтвердження досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів).

Таким чином, у зв`язку із ненаданням ТОВ «Електостіл України» додатків до договорів від 28.01.2021 №ОС/2021/01/-17 та від 27.05.2021 №2021/05-27, які є їх невід`ємними частинами, замовник був позбавлений можливості встановити факт виконання ТОВ «Електростіл України» аналогічних робіт в минулому.

В поданих довідках зазначено лише про факт виконання ТОВ «Електростіл України» будівельних робіт, проте з огляду на відсутність невід`ємних частин договору неможливо встановити чи були зазначені роботи аналогічними.

Крім того, необхідність надання зазначених документів підтверджується п. 3 додатку 1 тендерної документації замовника, а саме - для підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «Наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів)», учасник процедури закупівлі повинен надати в складі тендерної пропозиції - не менше 1 копії договору, зазначеного у довідці у повному обсязі (з усіма укладеними додатковими угодами, додатками та специфікаціями до договору) (підпункт 3.1.2) та копії/ю документів/у на підтвердження виконання не менше ніж одного договору зазначеного в наданій Учасником довідці (підпункт 3.1.3).

Таким чином, суд погоджується з доводами прокурора, що замовник не мав можливості проаналізувати чи були виконувані ТОВ «Електростіл України» роботи за наданими договорами аналогічними тим, які замовляються за даною закупівлею.

Крім того, зазначені додатки у договорі були визначені як невід`ємні частини договору, а відтак можна зробити висновок, що на виконання вимог пункту 3 додатку 1 тендерної документації замовника необхідних документів надано не було.

Також відповідно до підпункту 1.1 пункту 1 додатку 1 тендерної документації замовника, для підтвердження відповідності кваліфікаційному критерію «Наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій», учасник процедури закупівлі повинен надати в складі тендерної пропозиції довідку в довільній формі про наявність обладнання, матеріально-технічної бази та технологій.

На підтвердження інформації стосовно наявності обладнання й матеріально-технічної бази, зазначеної в довідці, учасник має надати документи/документ на підтвердження права власності/володіння/ користування тощо відповідним майном.

У складі тендерної пропозиції ТОВ «Електростіл України» міститься довідка від 20.09.2021 № 2/Т20.09, відповідно до якої учасник має орендоване та власне обладнання та машини.

На підтвердження прав користування орендованим майном учасником надано відповідні договори оренди, проте на підтвердження права володіння власним майном, на думку прокурора, учасником не надано жодних документів, що не відповідає вимогам підпункту 1.1 пункту 1 додатку 1 тендерної документації Замовника.

З даним висновком прокурора суд не погоджується , оскільки матеріалами справи підтверджено, що власне обладнання другого відповідача, зазначене у довідці, є малоцінними предметами, а отже не потребує спеціальної реєстрації.

Також, за результатами моніторингу установлено, що в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань», а саме: інформація про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи - ТОВ «Електростіл України», обґрунтована причина його відсутності також не зазначена.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст.9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» (в редакції чинній станом на 29.09.2021 (розкриття тендерних пропозицій), в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу-інформація про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника її засновника, якщо засновник -юридична особа (крім політичних партій, структурних утворень політичних партій, професійних спілок, їх об`єднань, організацій профспілок, передбачених статутом профспілок та їх об`єднань, творчих спілок, місцевих осередків творчих спілок, організацій роботодавців, їх об`єднань, адвокатських об`єднань, торгово-промислових палат, об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, релігійних організацій, державних органів, органів місцевого самоврядування, їх асоціацій, державних та комунальних підприємств, установ, організацій): прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, серія та номер паспорта громадянина України або паспортного документа іноземця, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), а також повне найменування та ідентифікаційний код (для резидента) засновника юридичної особи, в якому ця особа є кінцевим бенефіціарним власником, характер та міра (рівень, ступінь, частка) бенефіціарного володіння (вигоди, інтересу, впливу). У разі відсутності в юридичної особи кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи, у тому числі кінцевого бенефіціарного власника її засновника, якщо засновник - юридична особа, вноситься обґрунтована причина його відсутності. Відповідно до частини четвертої Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» всі юридичні особи, щодо яких в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр) мають міститися відомості про кінцевих бенефіціарних власників (далі - КБВ) та які зареєстровані до набрання чинності Наказом про структуру власності, з дня набрання чинності таким актом протягом трьох місяців мають подати державному реєстратору документи для оновлення в Єдиному державному реєстрі відомостей про КБВ.

Таким чином, у період з 11 липня 2021 року по 11 жовтня 2021 року (включно) було необхідно подати державному реєстратору документи, передбачені законом, та здійснити оновлення в Єдиному державному реєстрі відомостей.

За приписами Закону №1805 від 08.10.2021, слова «трьох місяців» замінили словами «одного року».

Таким чином, до 11.07.2022 року було необхідно подати державному реєстратору документи, передбачені вищевказаним законом, та здійснити оновлення в Єдиному державному реєстрі відомостей про КБВ.

Суд доходить висновку, що другим відповідачем дійсно не було порушено вимоги Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в частині подання державному реєстратору документів про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи - ТОВ «Електростіл України», у строк до 11.07.2022. Проте, суд дійшов висновку, що саме першим відповідачем було порушено вимоги тендерного законодавства щодо допуску до участі у процедурі закупівлі особи, щодо якої була відсутня інформація про кінцевого бенефіціарного власника юридичної особи.

Відповідно до ст.16 Закону замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1)наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2)наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3)наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4)наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 17 Закону Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відсутня інформація, передбачена пунктом 9 частини другої статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб -підприємців та громадських формувань" (крім нерезидентів).

Частиною першою статті 29 Закону передбачено, що оцінка тендерних пропозицій/пропозицій проводиться автоматично електронною системою закупівель на основі критеріїв і методики оцінки, зазначених замовником у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, шляхом застосування електронного аукціону.

Згідно ч. 9 ст. 29 Закону після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.

Відповідно до абз. 3 ч. 15 ст. 29 Закону у разі отримання достовірної інформації про невідповідність переможця процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, підставам, установленим частиною першою статті 17 цього Закону, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою при визначенні результатів процедури закупівлі, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника.

Крім того, якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника виявлено невідповідності в інформації та/або документах, що подані учасником у тендерній пропозиції та/або подання яких вимагалось тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель (ч. 16 ст. 29 Закону).

Доказів того, що замовник публічної закупівлі звертався до ТОВ «Електростіл України» з будь-якими вимогами про усунення невідповідностей в електронній системі закупівель, матеріалами справи не містять.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону та/або якщо тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації (п. 2 ч. 1 ст. 31 Закону).

Таким чином, суд погоджується з доводами прокурора, що відхилення тендерної пропозиції з вищезазначених підстав є обов`язком, а не правом замовника.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.

Таким чином суд часткового погоджується з доводами прокурора з підстав, наведених вище, що тендерна пропозиція ТОВ «Електростіл України» була найбільш економічно вигідною, проте не відповідала кваліфікаційним критеріям процедури закупівлі, які передбачені ст. ст. 16, 17 Закону України «Про публічні закупівлі» та вимогам тендерної документації, а відтак мала бути відхилена замовником.

У зв`язку з вище зазначеними порушеннями, допущеними під час оцінки тендерних пропозицій, рішення уповноваженої особи Управління ЖКГ Роменської міської ради від 09.10.2021, яке оформлено протоколом № 204, є незаконним.

За результатами проведеної у формі відкритих торгів закупівлі між Управлінням ЖКГ Роменської міської ради та ТОВ «Електростіл України» укладено договір підряду від 20.10.2021 №316 на суму 5994 567,03 грн.

Відповідно до ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу.

Статтею 203 Цивільного кодексу України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

У ст. 29 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції/пропозицїї замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю згідно з цим Законом.

Відповідно до ст. 33 Закону рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі. Переможцю процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та іншим учасникам електронною системою закупівель автоматично у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі направляється інформація про переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі із зазначенням його найменування та місцезнаходження.

Статтею 1 Закону визначено, що договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Таким чином, з аналізу вказаних норм вбачається, що договір про закупівлю є наслідком процедури закупівлі та укладається за її результатами.

Враховуючи, що договір підряду від 20.10.2021 №316 укладений за результатами публічної закупівлі у формі відкритих торгів, яка , за висновком суду, була проведена з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», позовні вимоги прокурора визнаються судом законними та обґрунтованими.

Згідно з частинами першою, третьою статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини першої статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставини, які мають значення для вирішення справи.

Згідно частин першої, третьої статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Частиною першою статті 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно з ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що прокурором доведено належними та допустимими доказами хоча і не всі обставини, на які він посилався, як на підставу позову, проте суд визнає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі з підстав, наведених вище.

При ухваленні рішення в справі, суд, у тому числі, вирішує питання щодо розподілу судових витрат між сторонами.

В пункті 3 прохальної частини позову прокурор просить стягнути з відповідачів на користь Сумської обласної прокуратури (код за , р/р UA0002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) судовий збір, сплачений при поданні даного позову. Як доказ сплати судового збору прокурором до позовної заяви додане платіжне доручення №1180 від 16.08.2022 в сумі 4962,00 грн.

Статтею 123 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається: 1) у спорах, що виникають при укладанні, зміні та розірванні договорів, - на сторону, яка безпідставно ухиляється від прийняття пропозицій іншої сторони, або на обидві сторони, якщо судом відхилено частину пропозицій кожної із сторін; 2) у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Судовий збір, від сплати якого позивач у встановленому порядку звільнений, стягується з відповідача в дохід бюджету пропорційно розміру задоволених вимог, якщо відповідач не звільнений від сплати судового збору. Якщо інше не передбачено законом, у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від сплати судового збору, судовий збір, сплачений відповідачем, компенсується за рахунок держави в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: 1) у разі задоволення позову - на відповідача; 2) у разі відмови в позові - на позивача; 3) у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Згідно ст. 129 ГПК України, враховуючи задоволення позову, прокурору за рахунок відповідачів відшкодовується по 2481 грн судового збору з кожного.

Керуючись статтями 123, 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

вирішив:

1. Позов задовольнити.

2. Визнати недійсним результати публічної закупівлі, оформлені протоколом тендерного комітету Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради від 09.10.2021 №204 щодо визнання переможцем публічної закупівлі робіт «Будівництво очисних споруд с. Біловод, Роменського району Сумської області» Товариства з обмеженою відповідальністю «Електростіл України».

3. Визнати недійсним договір №316 від 20.10.2021, що укладено між Управлінням житлово-комунального господарства Роменської міської ради (вул. Аптекарська, буд. 19, м. Ромни, Сумська область, 42000; код за ) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Електростіл України» (вул. Визволителів, буд.1, м. Київ, 02125, код за ) за результатами процедури публічної закупівлі на суму 5994567,03 грн.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Електростіл України» (вул. Визволителів, буд.1, м. Київ, 02125, код за ) на користь Сумської обласної прокуратури (40000, м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, 33, , р/р UA0002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) 2481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна грн 00 коп.) судового збору.

5. Стягнути з Управління житлово-комунального господарства Роменської міської ради (вул. Аптекарська, буд. 19, м. Ромни, Сумська область, 42000; код за ) на користь Сумської обласної прокуратури (40000, м. Суми, вул. Герасима Кондратьєва, 33, , р/р UA0002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) 2481,00 грн (дві тисячі чотириста вісімдесят одна грн 00 коп.) судового збору.

6. Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст. 256, ст. 257 ГПК України).

Суд звертає увагу учасників справи, що відповідно до частини 7 статті 6 ГПК України особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Повний текст рішення складено та підписано 06.03.2023.

Суддя В.Л. Котельницька