ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
======================================================================
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

27 лютого 2023 року Справа № 909/621/22

м. Миколаїв

Господарський суд Миколаївської області у складі судді Олейняш Е. М. по справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтехкомплект", вул. Маршала Бірюзова, буд. 47-Б, кімната 20, м. Полтава, 36007 ()

адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_1

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Південь Агро Інвест", вул. Центральна, буд. 1, Березанська ТГ, с. Калинівка, Миколаївський район, Миколаївська область, 57440, Україна ()

адреса електронної пошти: ІНФОРМАЦІЯ_2

про стягнення заборгованості в сумі 122 630, 41 грн.

без повідомлення (виклику) учасників

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Івано-Франківської області звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Полтехкомплект" з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Південь Агро Інвест" основну заборгованість за отриманий товар в розмірі 102 577, 86 грн., 3 % річних в розмірі 2 721, 31 грн. та інфляційних збитків в розмірі 17 331, 24 грн. Загальна сума заявлена до стягнення становить 122 630, 41 грн.

Позивач також просить суд відшкодувати з відповідача витрати по сплаті судового збору в сумі 2 481, 00 грн. та витрати на професійну правничу допомогу в сумі 8 500, 00 грн.

Підставою позову позивачем зазначено обставини щодо невиконання відповідачем зобов`язань щодо оплати за поставлений товар на підставі видаткових накладних, внаслідок чого у відповідача перед позивачем виникла заборгованість у спірній сумі. За порушення грошового зобов`язання відповідно до ст. 625 ЦК України нараховано 3 % річних та інфляційні втрати.

Позовні вимоги обґрунтовані положеннями ст. 530, 655, 692 ЦК України.

Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 18.08.2022 позовну заяву залишено без руху.

Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 25.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 15.09.2022 справу № 909/621/22 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтехкомплект" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Південь Агро Інвест" про стягнення заборгованості за поставлений товар в сумі 122 630, 41 грн.. передано за територіальною підсудністю до Господарського суду Миколаївської області.

02.11.2022 на адресу Господарського суду Миколаївської області надійшов супровідний лист разом зі справою № 909/621/22.

Згідно з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.11.2022 головуючим у справі визначено суддю Олейняш Е.М.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 07.11.2022 (з урахуванням ухвали суду від 12.12.2022 про виправлення описки) прийнято справу № 909/621/22 до провадження судді Олейняш Е. М. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними матеріалами. Встановлено сторонам строки для подання заяв по суті спору.

11.11.2022 до Господарського суду Миколаївської області відповідачем подано клопотання (вх. № 5324/22 від 11.11.2022), в якому відповідач, керуючись приписами ст. 164 ГПК України, просить суд зобов`язати позивача ТОВ "Полтехкомплект" направити відповідачу копію позовної заяви з додатками, зазначивши, що відповідач не отримував копію позовної заяви з додатками та не обізнаний з позовними вимогами.

Відповідно до ч. 11 ст. 176 ГПК України суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 06.12.2022 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтехкомплект" (вх. № 4953/22 від 02.11.2022) до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Південь Агро Інвест" про стягнення заборгованості в сумі 122 630, 41 грн. залишено без руху.

Встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом 5 днів з дня вручення даної ухвали.

Встановлено позивачу наступний спосіб усунення недоліків:

- позивачу подати суду докази направлення відповідачу копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Роз`яснено позивачу наслідки усунення недоліків, передбачені ч. 12, 13 ст. 176 ГПК України.

Підстави залишення позовної заяви без руху зазначено в ухвалі суду від 06.12.2022.

Станом на 27.02.2023 вимоги ухвали суду позивачем не виконано.

16.02.2023 на адресу Господарського суду Миколаївської області повернуто поштове повідомлення, з якого вбачається, що направлена на адресу позивача ухвала суду від 06.12.2022 повернута поштовою установою із відміткою пошти "за закінченням терміну зберігання".

Судом встановлено, що ухвала суду про залишення позовної заяви без руху від 06.12.2022 направлена на адресу позивача ТОВ "Полтехкомплект", вул. Маршала Бірюзова, буд. 47-Б, кімната 20, м. Полтава, 36007. Вказана адреса зазначена в ЄДРЮОФОПГФ, а також зазначена самим позивачем в позовній заяві.

Крім того, ухвала суду від 06.12.2022 направлена на адресу електронної пошти позивача ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зазначена в ЄДРЮОФОПГФ, а також зазначена самим позивачем в позовній заяві.

Інформація від позивача про зміну адреси місця проживання (перебування, знаходження) чи адреси, на яку йому слід направляти повідомлення щодо розгляду його позову, до суду не надходила.

При цьому, судом враховано наступне.

Відповідно до ч. 7 ст. 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

За приписами ч. 1 ст. 7 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» Єдиний державний реєстр створюється з метою забезпечення державних органів та органів місцевого самоврядування, а також учасників цивільного обороту достовірною інформацією про юридичних осіб, громадські формування, що не мають статусу юридичної особи, та фізичних осіб - підприємців з Єдиного державного реєстру.

В Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема, місцезнаходження юридичної особи (п. 10 ч. 2 ст. 9 вказаного Закону).

Системний аналіз статей 120, 242 ГПК України, пунктів 11, 17, 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку свідчить, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (правова позиція викладена у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/22873/17; від 14.08.2020 у справі № 904/2584/19; від 20.07.2021 у справі № 916/1178/20).

Верховний Суд звертає увагу на те, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17, постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 21.01.2021 у справі № 910/16249/19, від 19.05.2021 у справі № 910/16033/20; від 20.07.2021 у справі № 916/1178/20).

Отже, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

ГПК України не передбачено обов`язок суду повторно направляти на адреси учасників справи процесуальні документи, які раніше вже повернулися до суду з відміткою про неможливість вручення з огляду на відсутність адресата за його місцезнаходженням. Позивач не позбавлений права та можливості ознайомитися з матеріалами справи і зробити з них необхідні йому витяги (копії), або звернутися із відповідним запитом до суду (постанова КГС ВС від 19.12.2022 у справі № 910/1730/22).

Якщо учасник надав суду електронну адресу (хоча міг цього і не робити), зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення (постанова КЦС ВС від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19).

В постанові КГС ВС від 19.12.2022 у справі № 910/1730/22 Верховним Судом зазначено, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки. Практика Єврорпейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (постанова КЦС ВС від 30.11.2022 у справі № 759/14068/19).

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України".)

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07.07.1989).

Подібний висновок викладений у постанові об`єднаної палати КГС ВС від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15, а також постанові КГС ВС від 19.12.2022 у справі № 910/1730/22.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитися з подіями процесу (рішення ЄСПЛ у справі "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення (постанова Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2023 у справі № 9901/278/21).

Відповідно до ч. 13 ст. 176 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом (постанова КГС ВС від 19.12.2022 у справі № 910/1730/22).

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов наступного висновку. Як вказано вище, ухвалою Господарського суду Миколаївської області від 06.12.2022 позовну заяву залишено без руху на підставі ч. 11 ст. 176 ГПК України, встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання суду доказів надіслання копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача.

Ухвала суду від 06.12.2022 надіслана на юридичну адресу позивача, а також на офіційну електронну адресу позивача, які зазначені в ЄДРЮОФОПГФ, а також зазначені самим позивачем в позовній заяві. Отже, судом вжито усіх можливих заходів з використанням передбачених нормами ГПК України процесуальних засобів щодо належного повідомлення позивача, представника позивача про процесуальні дії, які вчиняються у справі.

Водночас, позивачем не виконано вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху. Суд зазначає, що невиконання позивачем процесуального обов`язку щодо надіслання копії позовної заяви з додатками на адресу відповідача має наслідком порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом; принципу змагальності тощо (п. 2, 4 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без розгляду на підставі ч. 13 ст. 176 ГПК України.

Суд роз`яснює позивачу, що залишення позову без розгляду не позбавляє позивача можливості реалізувати право на отримання судового захисту шляхом повторного звернення до суду.

Відповідно до ч. 3 ст. 226 ГПК України ухвалу про залишення позову без розгляду може бути оскаржено.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 176, 226, 233-235, 254-257 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Полтехкомплект" () до Товариства з обмеженою відповідальністю "Південь Агро Інвест" () про стягнення заборгованості в сумі 122 630, 41 грн. залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена у порядку і строки, встановлені ст. 254-257 ГПК України.

Ухвалу підписано 27.02.2023.

Суддя Е.М. Олейняш