ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

"27" лютого 2023 р. Справа№ 910/10431/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Ходаківської І.П.

Євсікова О.О.

розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.10.2022

у справі № 910/10431/22, (суддя Марченко О.В.)

за позовом ОСОБА_1

до 1. ОСОБА_2

2. ОСОБА_3

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача:

1. Товариство з обмеженою відповідальністю «Науково-виробниче підприємство «Світло»

2. Державний реєстратор Солом`янськоїрайонної в м.Києві державної адміністрації Мельник Інна Василівна

про стягнення визнання недійсним договору дарування від 30.01.2014, визнання недійсним рішення, оформленого протоколом від 04.03.2014 №04/03/14, визнання протиправним і скасування рішення від 12.03.2014

В С Т А Н О В И В :

04.10.2022 ОСОБА_1 звернулася до господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про:

- визнання недійсним з моменту його укладання договору дарування від 30.01.2014 (далі - Договір; включаючи додаткову угоду від 30.01.2014), укладеного ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про дарування частки у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю «НВП «Світло» вартістю 720 000 грн, що складає 36% статутного капіталу Товариства;

- визнання недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства, оформленого протоколом загальних зборів учасників Товариства від 04.03.2014 №04/03/14, в частині виходу ОСОБА_2 з складу учасників Товариства та передачі належної йому частки в розмірі 36% статутного капіталу, що становить 720 000 грн на користь нового учасника ОСОБА_3 ,

- визнання протиправним і скасування рішення державного реєстратора Солом`янської районної в м. Києві державної адміністрації Мельник Інни Василівни від 12.03.2014 щодо державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи Товариства, зокрема, щодо державної реєстрації змін до установчих документів юридичної особи: 12.03.2 - зміна складу або інформації про засновників.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2022 у справі №910/10431/22 відмовлено у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування від 30.01.2014, визнання недійсним рішення, оформленого протоколом від 04.03.2014 №04/03/14, визнання протиправним і скасування рішення від 12.03.2014

Не погоджуючись з даною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1 звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.10.2022 скасувати повністю.

Разом з апеляційною скаргою подано клопотання про поновлення процесуального строку на апеляційне оскарження.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.12.2022 апеляційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді - Євсіков О.О., Попікова О.В.

На підставі службової записки головуючого судді та розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2023, у зв`язку з обранням 11.01.2023 XIX позачерговим З`їздом суддів України судді Попікової О.В. членом ВРП, яка входить до складу колегії суддів, призначено повторний автоматизований розподіл справи №№910/10431/22.

Згідно протоколу передачі апеляційної скарги раніше визначеному складу суду від 18.01.2023 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: Корсак В.А. - головуючий суддя, судді - Євсіков О.О., Ходаківська І.П.

Після надходження матеріалів справи, розглянувши матеріали апеляційної скарги, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.01.2023 дану апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ч. 3 ст. 260 ГПК України, оскільки апеляційна скарга подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. Даною ухвалою роз`яснено скаржнику, що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали останній має право усунути недоліки зазначені у її мотивувальній частині, надавши суду відповідні докази та попереджено скаржника, що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для відмови у відкритті апеляційного провадження.

16.02.2023 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від скаржника на виконання ухвали Північного апеляційного господарського суду від 19.01.2023 надійшла заява про поновлення пропущеного строку на подання апеляційної скарги.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку (після виходу судді Ходаківської І.П. з відпустки), суд апеляційної інстанції дійшов висновку про його необґрунтованість та, відповідно, відмову у відкритті апеляційного провадження, виходячи з наступного.

Разом з цим, за змістом п. 1 ч. 2 ст. 256 ГПК України учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного тексту ухвали суду.

При цьому, учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду (п. 2 ч. 2 ст. 256 ГПК України).

Статтею 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

При цьому поважними визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними і пов`язані з дійсними істотними труднощами для вчинення відповідних процесуальних дій. Поновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яке він використовує виходячи із поважності причин пропуску строку на оскарження.

Так, з матеріалів справи вбачається, що оскаржувану ухвалу прийнято Господарським судом міста Києва 21.10.2022. Таким чином, в силу приписів ст. 256 ГПК України, останнім днем десятиденного строку для подання апеляційної скарги на ухвалу суду у даній справі є 31.10.2022.

Скаржник звернувся з апеляційною скаргою 29.11.2022, тобто з пропуском процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції на місяць.

Обгрунтовуючи причини пропуску процесуального строку, апелянт зазначає, що через запровадження в Україні режиму воєнного стану з 24.02.2022 та подальше його продовження є поважною причиною пропуску процесуального строку. Зокрема посилається на відсутність належного електропостачання в місті Києві в другій половині жовтня та у листопаді місяці та ракетні обстріли у листопаді, а саме 15 та 23 листопада 2022. Окрім того зазначає про те, що оголошувалась повітряна тривога « 08.11, 09.11, 12.11, 13.11, 15.11, 16.11, 17.11, 20.11, 23.11… 2022 року». Скаржник вважає, що постійні повітряні тривоги, ракетні обстріли та обмеження (іноді критичне) електропостачання в місті Києві свідчать про наявність об`єктивних поважних причин пропуску процесуального строку на подання апеляційної скарги на ухвалу суду.

Колегія вважає, що зазначені причини пропуску строку на апеляційне оскарження не є поважними враховуючи наступне.

Матеріалами справи підтверджується, що 07.11.2022 апелянт отримав повний текст оскарженого судового рішення (а.с. 13. т. 1). З моменту отримання повного тексту оскаржуваної ухвали суду позивач знав про прийняття цієї ухвали.

Тобто з 07.11.2022 у скаржника була можливість звернутись до суду з даною апеляційною скаргою. Однак, ОСОБА_1 (позивач) подав апеляційну скаргу до суду - 29.11.2022.

Строк пропуску строку на апеляційне оскарження складає місяць. В той же час, заявником не надано належних та допустимих доказів стосовно того, що за такий тривалий час він не мав об`єктивної можливості здійснити оскарження судового рішення в апеляційному порядку. На підтвердження даної обставини скаржником не надано жодних доказів.

Скаржником в обґрунтування поважності причин пропуску строку апеляційне оскарження не наведено обґрунтованих підстав щодо неможливості подання апеляційної скарги з моменту отримання повного тексту рішення, а саме з 07.11.2022.

При цьому самі лише обставини щодо відсутності можливості подати апеляційну у строк встановлений законом у зв`язку з відсутністю електропостачання, на які посилається скаржник у заяві, не можуть вважатися поважними причинами пропуску строків на апеляційне оскарження, тому що зумовлені суб`єктивною поведінкою сторони.

Стосовно посилання на введення воєнного стану в Україні з 24.02.2022 суд звертає увагу на правову позицію Великої Палати Верховного Суду, викладену у постанові від 10.11.2022 у справі № 990/115/22: введення на території України воєнного стану не зупинило перебіг процесуальних строків звернення до суду. Питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не є підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Проте ОСОБА_1 не наведено конкретних обставин, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання нею процесуальних дій протягом установленого законом строку.

Доводи позивача про те, що оголошувались численні повітряні тривоги що заважало вчасно подати апеляційну скаргу колегія вважає не обгрунтованими.

Відповідно до офіційних даних сайту «Київ цифровий» (https://kyiv.digital/storage/air-alert/stats.html) у період з дня отримання ухвали що оскаржується - 07.11.2022 по день подання апеляційної скарги - 29.11.2022 не оголошувались повітряні тривоги: 10.11, 11.11, 14.11, 18.11, 21.11, 22.11, та з 24.11 по 28.11. Тобто позивач мав достатньо часу для оформлення та подання апеляційної скарги. Також не є переконливими доводи про відсутність енергопостачання у місті Києві, що могло б унеможливити оформлення та подання апеляційної скарги у розумні для цих обставин строки.

Дослідивши зазначені обставини колегія дійшла до висновку, що несвоєчасне здійснення процесуальної дії у даному випадку залежало виключно від волі позивача.

Разом з тим, розглянувши заяву про усунення недоліків апеляційної скарги в частині клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, колегія дійшла висновку, що остання не містить нових доводів щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, крім тих, які вже були визнані неповажними ухвалою суду про залишення апеляційної скарги без руху.

Колегія, дослідивши всі доводи скаржника, не знаходить підстав для задоволення клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, оскільки пропуск строку у даному випадку не обумовлений особливими і непереборними обставинами суттєвого та переконливого характеру. При цьому колегія зауважує, що встановлений строк на апеляційне оскарження є обов`язковим і порушення цього строку у даному випадку пов`язано з суб`єктивним ставленням скаржника до зазначених обставин. Процесуальний закон встановлює чіткі наслідки порушення цього строку.

Згідно із пунктом 6 частини 2 статті 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Статтею 119 ГПК України визначено порядок поновлення пропущеного процесуального строку.

Суд зазначає про те, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який може визнати причину пропуску встановленого законом процесуального строку поважною і відновити пропущений строк, крім випадків, передбачених Господарським процесуальним кодексом України. Тобто, вирішуючи таке питання, суд з урахуванням конкретних обставин справи, має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку.

Наявність об`єктивних перешкод для своєчасної реалізації права щодо оскарження судових рішень в апеляційному порядку у строк, встановлений процесуальним законом, може бути підставою для висновку про пропуск строку апеляційного оскарження з поважних причин, проте у даному випадку колегією таких об`єктивних перешкод повторно установлено не було.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Також у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено: "…право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.".

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України, суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо, зокрема, скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними.

Враховуючи викладене, оскільки інших доводів та доказів щодо наявності причин пропуску процесуального строку з обґрунтуванням їх поважності, які б позбавляли скаржника можливості подати апеляційну скаргу у встановлений ст. 256 ГПК України строк, що могло б бути підставою для відновлення пропущеного процесуального строку, заявлене клопотання не містить, а тому, поважних підстав для відновлення пропущеного строку не вбачається та не встановлено судом апеляційної інстанції.

Зважаючи на викладене, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.10.2022 у справі №910/10431/22.

Керуючись ст. ст. 234, 256, 261 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення пропущеного процесуального строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2022 у справі №910/10431/22.

2. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.10.2022 у справі №910/10431/22.

3. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.10.2022 у справі №910/10431/22 та додані до неї матеріали повернути скаржнику.

4. Копію ухвали Північного апеляційного господарського суду надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена в касаційному порядку, передбаченому ст. 286 - 291 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді І.П. Ходаківська

О.О. Євсіков