ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.02.2023м. ДніпроСправа № 904/4950/22
за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі"

до Публічного акціонерного товариства "Авіаційна компанія "ДНІПРОАВІА"

про стягнення заборгованості

Суддя Юзіков С.Г.

Без участі представників сторін

СУТЬ СПОРУ:

Позивач просить стягнути з Відповідача заборгованість з оплати послуги з розподілу електричної енергії в розмірі 230 774,08 грн. за лютий - березень та серпень - жовтень 2022 року та послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії в розмірі 38 665,93 грн. за лютий - квітень та серпень - жовтень 2022 року.

Відповідач позов заперечує частково, мотивуючи тим, що Позивач не врахував проведені Відповідачем 21.11.2022 оплати, з урахуванням даних оплат борг Відповідача за Договором про постачання електричної енергії № 061402 від 12.08.1997 та Договором споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії станом на 20.01.2023 становить: 146 104,31 грн. за послуги з розподілу електричної енергії за період лютий-березень та серпень-жовтень 2022 року, 30 110,68 грн. за послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за період лютий-квітень та серпень-жовтень 2022 року.

23.01.2023 від Відповідача надійшла заява про відстрочення виконання рішення суду, мотивована тим, що на сьогодні основним видом господарської діяльності Відповідача є надання в оренду власного чи орендованого нерухомого майна. ПАТ "АК "ДНІПРОАВІА" здійснює свою господарську діяльність на території Міжнародного аеропорту "Дніпро", де розташовані майже усі належні ПАТ "АК "ДНІПРОАВІА" на праві власності об`єкти нерухомості, також діяльність компанії переважно та нерозривно пов`язана з підприємствами транспортного сектору економіки, а саме галуззю цивільної авіації. Загальновідомим є факт військової агресій Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 №64/22 "Про введення воєнного стану в Україні". У зв`язку з фактами військової агресії Російської Федерації проти України та загрозами для безпеки польотів та безпеки цивільної авіації, 24.02.2022 з 00.45 utc (2.45 за Київським часом) Об`єднана цивільно-військова система організації повітряного руху України згідно з вимогами Повітряного кодексу України та положенням про використання повітряного простору України вжило термінових заходів щодо закриття повітряного простору України для цивільних користувачів повітряного простору. У зв`язку з цим авіаперевізниками скасовані усі авіарейси з/до Міжнародного аеропорту "Дніпро" та більшість підприємств - контрагентів Відповідача зупинили свою діяльність. Крім того, з початку військової агресії Російської Федерації проти України територія народного аеропорту "Дніпро" неодноразово, а саме: 24.02.2022, 15.03.2022, 10.04.2022 піддавалася атакам з боку ворога (авіаударами, ракетними ударам), внаслідок чого спричиненні значні руйнування інфраструктури аеропорту, в тому числі і належним ПАТ "АК "ДНІПРОАВІА" об`єктам нерухомості. Так, внаслідок неодноразових авіаударів знищено будівлю терміналу, пошкоджено злітно-посадкову смугу, інфраструктуру навколо, офісну будівлю Відповідача, також значної шкоди завдано масштабними пожежами, що виникали внаслідок ворожих атак. Таким чином, зруйновано та пошкоджено інфраструктуру як Міжнародного аеропорту "Дніпро", так і ПАТ "АК "ДНІПРОАВІА". У даному випадку, неможливість своєчасного виконання Відповідачем своїх зобов`язань перед Позивачем склалось не у результаті недбалого провадження ним господарської діяльності, як самостійним суб`єктом господарювання, а внаслідок виняткових обставин, що не залежать від Відповідача. Примусове ж стягнення заборгованості покладе на боржника фінансовий тягар, що негативно вплине на можливість здійснення ним будь-якої діяльності, повністю паралізує інфраструктуру аеропорту, що в свою чергу також унеможливить виконання підрозділами Збройних Сил України покладених на них завдань, та може призвести до банкрутства соціально значущого для Дніпропетровського регіону суб`єкта господарювання. Також, Відповідач звертає увагу, що даний позов Позивача до Відповідача про стягнення заборгованості, який є предметом розгляду цієї справи, є першим ініційованим Позивачем протягом усього періоду відносин сторін Договором про постачання електричної енергії № 061402 від 12.08.1997 та Договором споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії. Таким чином, попередня поведінка Відповідача свідчить про його добросовісність та про те, що він виконував та не намагався уникати виконання своїх обов`язків по виконанню зобов`язань за Договорами.

07.02.2023 від Позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, мотивована тим, що при подані позовної заяви Позивач не врахував оплати Відповідача за жовтень 2022 року, зокрема: 84 669,77 грн. за розподіл електричної енергії згідно рахунку від 31.10.2022 за жовтень 2022 року та 8 555,25 грн. за послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії за жовтень 2022 року. У зв`язку з викладеним, Позивач просить прийняти заяву про зменшення позовних вимог до розгляду та стягнути з Відповідача борг з оплати послуг з розподілу електричної енергії в розмірі 146 104,31 грн. за лютий-березень та серпень-жовтень 2022 року та послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії в розмірі 30 110,68 грн. за лютий-квітень та серпень-жовтень 2022 року.

Сторони користуються рівними процесуальними правами.

Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу:

1) позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) - на будь-якій стадії судового процесу;

2) позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження;

24.02.2023 від Позивача надійшло заперечення на заяву про відстрочення виконання рішення, мотивоване тим, що посилання Відповідача на незадовільний фінансовий стан за

змістом ст. 331 ГПК України не може вважатися тією виключною обставиною, що може слугувати підставою для розстрочення виконання рішення, оскільки ст. 129-1 Конституції України та ч. 2 ст. 218 ГК України передбачено, що обов`язковість судових рішень не залежить від наявності чи відсутності у боржника коштів. Довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. Крім того, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання. Тяжка економічна ситуація в країні спричинена військовою агресією РФ носить загальний характер. Позивач не має фінансової можливості відстрочувати та/або розстрочувати виконання зобов`язань своїх контрагентів, оскільки його фінансовий стан є також досить тяжким. Відповідачем не надано жодних доказів, які б свідчили про можливість погашення заборгованості останнього перед Позивачем в період на який запитується відстрочення виконання рішення суду, тобто через 1 рік. Позивач вважає, що висновки суду не можуть ґрунтуватися на припущеннях та голослівних заявах Відповідача. Відповідачем не надано доказів, які б могли підтвердити виняткові обставини в контексті розгляду даної заяви для її задоволення, оскільки Відповідачем не надано жодного документа щодо його фінансової звітності, які б свідчили про збитковість його господарської діяльності. Крім того, Відповідач має самостійно нести відповідальність за неналежне планування своєї господарської діяльності та не повинен порушувати права інших господарюючих суб`єктів. До того ж, Позивач є одним з найбільших платників податків в Україні та відповідно до положень ст. 67 Конституції України зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом. В умовах воєнного стану безперебійна сплата податків забезпечує наповнення місцевих бюджетів, підтримку ЗСУ і держави в цілому, недоотримання коштів, в тому числі від Відповідача створює ризик невиконання податкових зобов`язань з боку Позивача. У зв`язку із проведенням на значній території України активних бойових дій з боку держави-агресора Російської Федерації, АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" зосередило свої зусилля, в тому числі й фінансові, на аварійному відновленні пошкоджених електромереж та забезпеченні сталого функціонування електромереж Дніпропетровської області. Окрім того, через постійні ворожі обстріли Апостолівського, Нікопольського та Криворізького районів, частина мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" безповоротно втрачена, а інша зазнала значних ушкоджень та потребує відновлення, у зв`язку із чим, всі кошти підприємства, в першу чергу, направляються на відновлення роботи мереж з метою забезпечення безперебійного постачання електричної енергії для життєдіяльності нашого регіону. Також, АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" бере участь у відновлювальних роботах по забезпеченню електропостачанням деокупованих районів Київської та інших областей України, на що спрямовує всі свої матеріальні ресурси, в тому числі й грошові. Позивач є підприємством критичної інфраструктури та під час воєнного стану та ведення бойових дій зі свого боку продовжує надавати послуги з розподілу електричної енергії, усуває аварії та докладає усіх зусиль, які залежать від товариства, з метою забезпечення безперебійного постачання електричної енергії для об`єктів Міністерства оборони України, госпіталів, захисних споруд та інших об`єктів, що є вкрай необхідними у воєнний час для життєдіяльності нашого регіону. Несвоєчасне стягнення коштів з Відповідача призведе до погіршення і без того скрутного фінансового становища Позивача, ускладнить виконання робіт з відновлення пошкоджених об`єктів енергетики, паралізує його фінансово-господарську діяльність, призведе до необхідності скорочення частини персоналу та можливого банкрутства підприємства.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши подані докази, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

12.08.1997 ВАТ "Електропостачальна компанія "Дніпрообленерго" (правонаступник - ПАТ "ДТЕК ДНІПРООБЛЕНЕРГО", змінено назву на АТ "ДТЕК ДНІПРОВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ" (Постачальник) та ВАТ "Авіаційна компанія "Дніпроавіа" (змінено назву на ПАТ "Авіаційна компанія "Дніпроавіа" (Споживач) уклали Договір про постачання електричної енергії № 061402 (далі Договір), за п. 1 якого, в редакції додаткової угоди № 5/1 від 15.07.2011, Постачальник продає електричну енергію Споживачу для забезпечення потреб електроустановок Споживача з приєднаною потужністю 2880 кВт, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені Додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купленої") електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Точка (точки) продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію, визначена додатками "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" та "Загальна схема електропостачання", які є невід`ємною частішою даного Договору.

Відповідно до підп. 2.3.5. п. 2.3. Договору в редакції додаткової угоди № 5/1 від 15.07.2011, споживач зобов`язується оплачувати Постачальнику вартість електричної енергії згідно з умовами додатку "Порядок розрахунків" та додатку "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії".

Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії Договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (підп. 9.8.1. п. 9.8. Договору в редакції додаткової угоди № 5/1 від 15.07.2011).

19.04.2018 набрала чинності Постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" № 312 від 14.03.2018 (далі Постанова).

За п. 2 Постанови укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, відповідно до вимог цих Правил, здійснюється до "01" грудня 2018 року шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Пунктом 4 Постанови встановлено, що договір про надання послуг з розподілу електричної енергії вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, указаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.

Враховуючи факт споживання Відповідачем електричної енергії, станом на сьогодні між Відповідачем та Позивачем діє Публічний договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, умови якого розміщені на сайті Позивача (далі Договір з розподілу).

Оператор системи розподілу надає Споживачу послуги з розподілу (передачі) електричної енергії параметри якості якої відповідають показникам, визначеним Кодексом системи передачі, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 309. та Кодексом систем розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року № 310, за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в Паспорті точки/точок розподілу за об`єктом Споживача, який є Додатком 2 до цього Договору, та в особовому рахунку Споживача, облікових базах даних Оператора системи розподілу (п. 2.1. Договору з розподілу).

Відомості про засіб (засоби) вимірювання обсягу електричної енергії, що використовується на об`єкті (об`єктах) Споживача, зазначаються разом із енергетичними ідентифікаційними кодами (ЕІС кодами) в додатку 3 до цього Договору (п. 2.2. Договору з розподілу).

Споживач оплачує за розподіл (передачу) електричної енергії згідно з умовами глави 5 цього Договору та інші послуги Оператора системи розподілу згідно з Додатком 4 "Порядок розрахунків" (п. 2.3. Договору з розподілу).

Ціною цього Договору є вартість послуг з розподілу (передачі) електричної енергії

на об`єкт (об`єкти) Споживача зазначені у в Паспорті точки/точок розподілу за об`єктом

Споживача (п. 5.1. Договору з розподілу).

Оплата послуг з розподілу (передачі) електричної енергії за цим Договором

здійснюється на поточний рахунок Оператора системи розподілу (п. 5.2. Договору з розподілу).

Згідно з п. 6.2. Договору з розподілу, споживач зобов`язується, зокрема: виконувати умови цього Договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів; невідкладно повідомляти Оператора системи розподілу про недоліки в роботі вузла вимірювання; узгоджувати з Оператором системи розподілу нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; забезпечувати доступ представникам Оператора системи розподілу, які пред`явили свої службові посвідчення, до свого об`єкта для обстеження вузла вимірювання, електроустановок та електропроводки; у разі зміни власника об`єкта (звільнення Споживачем займаного приміщення, реорганізації, ліквідації (у тому числі шляхом банкрутства), відчуження в будь-який спосіб займаного приміщення) не пізніше ніж за 20 робочих днів до припинення користування електричною енергією на об`єкті письмово повідомити Оператора системи розподілу про розірвання цього Договору та не пізніше дня звільнення об`єкту здійснити всі оплати передбачені умовами цього Договору; у разі здійснення оплати за послугу з розподілу безпосередньо Оператору системи розподілу здійснювати таку оплату у терміни передбачені Додатком 4 до цього Договору; уразі, якщо Споживач є власником засобу вимірювання, виконувати обґрунтовані вимоги Оператора системи щодо приведення засобу вимірювання в технічний стан відповідно до вимог нормативних документів.

Відповідно до п. 7 Додатку 4 "Порядок розрахунків" до Договору з розподілу, оплата послуг за фактичні обсяги розподіленої електричної енергії здійснюється Споживачем на підставі виставлених Оператором системи розподілу платіжних документів протягом 5 робочих днів від дня їх отримання. Споживач має можливість самостійно сформувати платіжні документи у веб-сервісі "особистий кабінет", що розміщений на офіційному сайті Оператора системи розподілу за посиланням: http://dtek-dnem.com.ua (далі Особистий кабінет), на підставі фактичних показів засобу (ів) обліку за розрахунковий період, внесених самостійно або Оператором системи розподілу.

У разі не отримання Споживачем з будь-яких причин платіжного документу, оплата ним послуг з розподілу електричної енергії здійснюється Споживачем самостійно, не пізніше ніж за 5 робочих днів до настання розрахункового періоду, який визначається в Додатку 3 до Договору, відповідно до фактичного обсягу розподіленої електричної енергії протягом відповідного розрахункового періоду. Під час визначення суми платежу остаточного розрахунку за поточний розрахунковий період Оператором системи розподілу мають бути враховані суми проведених попередніх платежів за даний період. Оплата остаточного розрахунку за надання послуг з розподілу електричної енергії за поточний розрахунковий період здійснюється споживачем не пізніше 5 робочих днів після закінчення розрахункового періоду (п. 12-14 Додатку 4 до Договору з розподілу).

На виконання Договору Позивач за період лютий березень та серпень жовтень 2022 року надав Відповідачеві послуги з розподілу електричної енергії на загальну суму 478 535,64 грн., що підтверджується Актами надання послуги з розподілу електричної енергії: № 8825-1 за лютий 2022 рік на суму 131 687,28 грн., № 5328-1 за березень 2022 рік на суму 152 187,22 грн., № 8982-1 за серпень 2022 рік на суму 47 312,92 грн., № 0829-1 за вересень 2022 рік на суму 60 606,90 грн., № 6314-1 за жовтень 2022 рік на суму 86 741,32 грн.

На виконання Договору розподілу Позивач за період лютий квітень та серпень жовтень 2022 року надав Відповідачеві послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії на загальну суму 53 075,58 грн., що підтверджується Актами надання послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії: № 8825-3 за лютий 2022 рік на суму 9 676,63 грн., № 5328-3 за березень 2022 рік на суму 7 081,30 грн., № 8982-3 за серпень 2022 рік на суму 9 178,39 грн., № 0829-3 за вересень 2022 рік на суму 9 107,22 грн., № 314-3 за жовтень 2022 рік на суму 10 438,87 грн.

Відповідач за спожиту електроенергію та за послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії розрахувався частково, у зв`язку з чим у нього виник борг перед Позивачем у розмірі 146 104,31 грн. за послуги з розподілу електричної енергії за лютий-березень та серпень-жовтень 2022 року, 30 110,68 грн. за послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за лютий квітень та серпень-жовтень 2022 року.

Позивач виставив Відповідачеві рахунки на оплату наданих послуг.

09.11.2022 Позивач направив Відповідачеві листа № 35255/1001 від 09.11.2022 щодо накопичення дебіторської заборгованості.

Наведені обставини стали причиною звернення Позивачем з позовом та є предметом спору у даній справі.

Предметом доказування у справі є наявність/відсутність боргу у Відповідача перед Позивачем за спірний період за розподіл електричної енергії та послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії, обґрунтованість нарахування стягуваних сум.

Відносини, що виникли між сторонами у справі на підставі Договору, є господарськими зобов`язаннями, тому, згідно зі ст. 4, 173-175 і ч. 1 ст. 193 ГК України, до цих відносин мають застосовуватися відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей передбачених Господарським кодексом України.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до положень ст. 275 ГК України за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується. Окремим видом договору енергопостачання є договір постачання електричної енергії споживачу. Особливості постачання електричної енергії споживачам та вимоги до договору постачання електричної енергії споживачу встановлюються Законом України "Про ринок електричної енергії".

Згідно з ч. 1 ст. 627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ч. 1 ст. 628 ЦК України з міст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Статтею 193 ГК України визначено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону та інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу.

Відповідно до ст. 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його не виконання або виконання з порушенням умов, які визначені змістом зобов`язання.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

Згідно з ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Статтею 611 ЦК України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом

Відповідно до ч. 1 ст. 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У ст. 76, 77 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно зі ст. 78, 79 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно зі ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідач позов заперечує частково, мотивуючи тим, що Позивачем не враховано оплати Відповідача, зокрема: 84 669,77 грн. за розподіл електричної енергії згідно рахунку від 31.10.2022 за жовтень 2022 року, що підтверджується платіжним дорученням № 7404 від 21.11.2022 та 8 555,25 грн. за послуги із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії за жовтень 2022 року, що підтверджується платіжним дорученням № 7405 від 21.11.2022.

07.02.2023 від Позивача надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, мотивована тим, що при подані позовної заяви Позивачем не враховано здійснені Відповідачем оплати за жовтень 2022 року.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу: позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження…

Згідно з ч. 2 ст. 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Так, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 29.12.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, 07.02.2023 надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, у зв`язку зі спливом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі, суд вважає, що дана заява Позивача підлягає залишенню без розгляду.

Дослідивши надані до матеріалів справи докази (Договори, акти, рахунки на оплату, лист та відзив Відповідача), беручи до уваги сплачені Відповідачем суми боргу за жовтень 2022 року до подачі позовної заяви, суд вважає, що позовна заява підлягає частковому задоволенню, до стягнення належать: 146 104,31 грн. боргу з оплати послуг з розподілу електричної енергії за лютий-березень та серпень-жовтень 2022 року та 30 110,68 грн. боргу за послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за лютий квітень та серпень-жовтень 2022 року, решта позовних вимог не підлягають задоволенню.

Згідно зі ст. 129 ГПК України господарські витрати у справі слід покласти на сторін пропорційно розміру задоволених вимог.

Щодо відстрочення виконання рішення, суд бере до уваги, що відповідно до ст. 331 ГПК України за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, згідно якої "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути оправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Окрім того, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого виконання.

Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки та розстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер.

Із підстав, умов та меж надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення слідує, що безпідставне надання відстрочки та розстрочки без обґрунтованих на те мотивів, надане на тривалий період без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника порушує основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

Заявляючи клопотання про відстрочку Відповідач посилається на те, що на сьогодні основним видом господарської діяльності Відповідача є надання в оренду власного чи орендованого нерухомого майна. ПАТ "АК "ДНІПРОАВІА" здійснює свою господарську діяльність на території Міжнародного аеропорту "Дніпро", де розташовані майже усі належні ПАТ "АК "ДНІПРОАВІА" на праві власності об`єкти нерухомості, також діяльність компанії переважно та нерозривно пов`язана з підприємствами транспортного сектору економіки, а саме галуззю цивільної авіації. Зазначає, що наразі підприємство перебуває у край важкому фінансовому стані і не має достатньої кількості обігових коштів для погашення боргу. Крім того, Відповідач посилається на введений в України воєнний стан, у зв`язку з цим авіаперевізниками скасовані усі авіарейси з/до Міжнародного аеропорту "Дніпро" та більшість підприємств - контрагентів Відповідача зупинили свою діяльність.

Вирішуючи питання про відстрочення виконання рішення, господарський суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини Відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, стихійне лихо, інші надзвичайні події, тощо.

Так, даний спір виник з вини Відповідача. Складний економічний стан підприємства не є безумовною підставою для відстрочення виконання рішення суду. А наявність військового стану наразі впливає на господарську діяльність обох підприємств. Сторони у справі знаходяться в рівнозначних економічних умовах.

Невиконання обов`язків власними контрагентами становить один із можливих ризиків підприємницької діяльності і не є незвичайною і не прогнозованою обставиною в умовах ринкової економіки. Кожна із сторін договору приймає на себе відповідні ризики можливого погіршення економічної ситуації та фінансового становища свого підприємства, підприємств своїх контрагентів та країни в цілому.

Водночас при розгляді заяви про відстрочення виконання рішення мають бути враховані і майнові інтереси Позивача у цій справі. При цьому, судом встановлено порушення прав Позивача і необхідність захисту інтересів останнього.

Виходячи з положень ст. 3 ЦК України, згідно з якими до загальних засад цивільного законодавства відносяться справедливість, добросовісність та розумність, та враховуючи, що відповідачем порушені майнові договірні зобов`язання перед позивачем і останній заперечує проти віддалення строку виконання відповідачем цих зобов`язань, буде несправедливим розстрочити виконання фінансових зобов`язань відповідача перед позивачем.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги, що Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" є підприємством критичної інфраструктури та в час воєнного стану і ведення бойових дій продовжує надавати послуги з розподілу електричної енергії, усуває аварії та докладає зусиль на забезпечення безперебійного постачання електроенергії для об`єктів Міністерства оборони України, госпіталів, захисних споруд та інших об`єктів, що є вкрай необхідними у воєнний час для життєдіяльності регіону, суд вважає, що в задоволенні заяви про відстрочення виконання рішення на 1 рік слід відмовити.

У той же час, Відповідач не позбавлений права, за наявності достатніх підстав, звернутися до суду із заявою про відстрочення чи розстрочення рішення на стадії його виконанн.

Керуючись ст. 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241, Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства "Авіаційна компанія "ДНІПРОАВІА" (49042, м. Дніпро, Аеропорт цивільної авіації, код 01130549) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м. Дніпро, шосе Запорізьке, 22, код 23359034) 146 104,31 грн. заборгованості з оплати послуги з розподілу електричної енергії за лютий-березень та серпень-жовтень 2022 року, 30 110,68 грн. заборгованість за послуги з забезпечення перетікання реактивної електричної енергії за лютий квітень та серпень-жовтень 2022 року, 2 643,22 грн. судового збору.

У решті позову відмовити.

У задоволенні заяви Публічного акціонерного товариства "Авіаційна компанія "ДНІПРОАВІА" про відстрочення виконання рішення - відмовити.

Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду у строк, передбачений ст.256 ГПК країни, з урахуванням ч. 4 розділу Х "Прикінцеві положення" цього Кодексу.

Суддя С.Г. Юзіков