ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" лютого 2023 р. Справа№ 910/11884/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коробенка Г.П.

суддів: Агрикової О.В.

Чорногуза М.Г.

за участю секретаря судового засідання - Огірко А.О.

за участю представника(-ів): згідно з протоколом судового засідання від 09.02.2023

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "К 22"

на рішення Господарського суду міста Києва від 07.12.2021 (повний текст складено 20.12.2021)

у справі № 910/11884/21 (суддя Шкурдова Л.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "К 22"

до Міністерства юстиції України

за участю третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ? приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Бурбика Тамара Анатоліївна

за участю третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача ? Сумська міська рада

про визнання протиправним та скасування наказу

УСТАНОВИВ:

У липні 2021 року до Господарського суду міста Києва звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "К 22" (далі - ТОВ "К 22") з позовною заявою до Міністерства юстиції України про визнання протиправним та скасування наказу від 02.10.2020 № 3456/5, яким скасовані рішення від 24.10.2017 №37737665, від 11.12.2017 № 38634156 про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна № 101 - будівлю літерою А, незавершене будівництво готовністю 7 %, яке розташоване за адресою: Сумська обл., м. Суми, вул. Ковпака, 22-2 на земельній ділянці з кадастровим номером :02:003:0028 (далі - об`єкт нерухомого майна № 101).

Позовні вимоги мотивовані тим, що спірний наказ від 02.10.2020 №3456/5 прийнято з порушенням п. 8 ч. 8 ст. 37 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень".

Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.12.2021 у справі №910/11884/21 у задоволенні позову відмовлено.

Рішення аргументовано тим, що позивачем не доведено порушення його права прийняттям спірного рішення.

Не погодившись із вказаним рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "К 22" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення та прийняти нове про задоволення позову.

Апеляційна скарга мотивована наступним. На думку позивача суд першої інстанції дійшов до помилкового висновку про те, що права позивача не підлягають захисту та зазначив, що відповідачем не дотримано строки повідомлення заінтересованої особи про розгляд справи та не взято до уваги пропуск строку Сумською міською радою на звернення зі скаргою.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 11.07.2022 у справі № 910/11884/21 рішення Господарського суду міста Києва від 07.12.2021 скасоване. Прийнято нове рішення, яким позов задоволено повністю.

Постановою Верховного Суду від 25.10.2022 постанову Північного апеляційного господарського суду від 11.07.2022 у справі № 910/11884/21 скасовано, справу передано на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду. У своїй постанові Верховний суд зазначив, що суд першої інстанції відмовив у задоволенні позовних вимог внаслідок відсутності порушеного у позивача права, за захистом якого він звернувся у межах справи № 910/11884/21, скасовуючи яке, апеляційний господарський суд не навів жодних доводів стосовно того, чому вважає помилковими висновки суду першої інстанції щодо відсутності порушеного права позивача. Більше того, задовольняючи позовні вимог, суд апеляційної інстанції не надав оцінки наявності у позивача порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, яке саме право порушено та у чому полягає його порушення.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.11.2022 апеляційну скаргу у справі № 910/11884/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді: Агрикова О.В., Чорногуз М.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.11.2022 апеляційну скаргу призначено до розгляду в судовому засіданні на 15.12.2022.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.12.2022 для розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "К 22" у справі № 910/11884/21 у зв`язку із перебуванням на лікарняному судді Агрикової О.В. сформовано колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді: Чорногуз М.Г., Іоннікова І.А та призначено розгляд справи на 12.01.2023.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.01.2023 для розгляду апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "К 22" у справі № 910/11884/21 у зв`язку із перебуванням у відпустці судді Іоннікової І.А. сформовано колегію суддів у наступному складі: головуючий суддя Коробенко Г.П., судді: Чорногуз М.Г., Агрикова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.01.2023 розгляд справи відкладено на 09.02.2023.

В матеріалах справи наявна заява Сумської міської ради, відповідно до якої останній просив апеляційний господарський суд відмовити у задоволенні апеляційної скарги ТОВ "К 22", а оскаржуване рішення місцевого господарського суду залишити без змін та вказує на те, що відсутність порушеного або оспорюваного права позивача є підставою для ухвалення рішення про відмову у задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин. Також третя особа 2 зазначає, що лише 04.03.2020 в ході моніторингу державного реєстру речових прав на нерухоме майно представником Сумської міської ради була виявлена реєстрація права власності 24.10.2017 за Троцьким В.І.

У судове засідання 09.02.2023 з`явилися представники позивача та відповідача. Представник позивача підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити. Представник відповідача заперечив проти задоволення апеляційної скарги та просив суд залишити оскаржуване рішення без змін. Представники третіх осіб не з`явилися. Треті особи про розгляд справи повідомлені шляхом направлення процесуальних документів на наявні у матеріалах справи електронні адреси. Крім того усі процесуальні документи по справі своєчасно внесені та опубліковані в Єдиному державному реєстрі судових рішень для можливості ознайомлення учасників справи з їх текстом.

Враховуючи те, що явка представників учасників справи в судове засідання не була визнана обов`язковою, судочинство здійснюється, серед іншого, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження на власний розсуд користуються наданими ним процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні, суд дійшов висновку про можливість здійснення розгляду справи за відсутності представників третіх осіб.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, пояснення сторін, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

24.10.2017 р. за ОСОБА_1 відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 37737665 від 24.10.2017, приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Бурбикою Тамарою Анатоліївною зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна №101- Будівлю літерою А, незавершене будівництво готовністю 7 %, розташоване за адресою: Сумська обл., м. Суми, вулиця Ковпака, будинок 22-2 на земельній ділянці з кадастровим номером :02:003:0028; підстава виникнення: довідка-характеристика об`єкта нерухомого майна, серія та номер: бн, виданий 24.10.2017, видавник: ФОП Бачинський О.Ю.; Технічна документація, серія та номер: бн, виданий 12.08.2011, видавник: ПП Хроменко О.М.; технічний паспорт, серія та номер: НОМЕР_1 , виданий 19.10.2017, видавник: Інженер з інвентаризації нерухомого майна ФОП Шевченко Т.Г.

25.10.2017 за ТОВ «ГК 19» відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 37761837 від 25.10.2017 , приватного нотаріуса Сумського міського нотаріального округу Бурбики Тамари Анатоліївни, зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна №101 - Будівлю літерою А, незавершене будівництво готовністю 7 %, розташоване за адресою: Сумська обл., м. Суми, вулиця Ковпака, будинок 22-2 на земельній ділянці з кадастровим номером :02:003:0028; підстава виникнення: договір купівлі-продажу, серія та номер: 3842, виданий 25.10.2017, видавник: Приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Бурбика Т.А.

Зазначений об`єкт нерухомого майна №101 знаходиться на земельній ділянці (кадастровий номер :02:003:0028).

11.12.2017 за TOB «К 22», відповідно до рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 38634156 від 11.12.2017, приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Бурбикою Тамарою Анатоліївною зареєстровано право власності на об`єкт нерухомого майна №101 - Будівлю літерою А, незавершене будівництво готовністю 7 %, розташоване за адресою: Сумська обл., м. Суми, вулиця Ковпака, будинок 22-2 на земельній ділянці з кадастровим номером :02:003:0028, підстава виникнення: акт приймання - передачі нерухомого майна TOB "К 22", серія та номер: 1124-1125, виданий 08.12.2017, видавник: Приватний нотаріус Сумського міського нотаріального округу Ворошина М.С.; Протокол загальних зборів, серія та номер: 1, виданий 05.12.2017, видавник: ТОВ "ГК 19"- ТОВ"К 22".

15.11.2018 Сумська міська рада, як орендодавцем та TOB «К 22» як орендарем укладено договір оренди зазначеної земельної ділянки у пункті 1.1. якого сторони зазначили про те, що на зазначеній земельній ділянці знаходиться незавершене будівництво 7% готовності.

13.04.2020 до Міністерства юстиції України від Сумської міської ради надійшла скарга від 04.04.2020 №269/08.01-22, в якій скаржник просив:

- провести перевірку рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37737665 від 24.10.2017, прийняте державним реєстратором приватним нотаріусом Бурбика Тамара Анатоліївна, Сумський міський нотаріальний округ, Сумська область.

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер: 37737665 від 24.10.2017 17:22:13, прийняте державним реєстратором приватним нотаріусом Бурбика Тамара Анатоліївна, Сумський міський нотаріальний округ, Сумська область.

- провести перевірку рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 37761837 від 25.10.2017, прийняте державним реєстратором приватним нотаріусом Бурбика Тамара Анатоліївна, Сумський міський нотаріальний округ, Сумська область.

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 37761837 від 25.10.2017, прийняте державним реєстратором приватним нотаріусом Бурбика Тамара Анатоліївна, Сумський міський нотаріальний округ, Сумська область.

- провести перевірку правомірності рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 38634156 від 11.12.2017.

- скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 38634156 від 11.12.2017.

16.09.2020 відбулось засідання Колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, суб`єктів державної реєстрації, територіальних органів Міністерства юстиції, на якому було розглянуто скаргу Сумської міської ради від 04.04.2020 № 269/08.01-22, зареєстровану в Міністерстві юстиції України 13.04.2020 за № 8005-26-20. За результатами розгляду скарги рекомендовано скаргу Сумської міської ради від 04.04.2020 № 269/08-01.22 задовольнити частково; скасувати рішення від 24.10.2017 №37737665, від 11.12.2017 №38634156; у задоволенні інших вимог відмовлено; анулювано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (далі - Державний реєстр прав) приватному нотаріусу Бурбиці Т.А.

02.10.2020 Міністерством юстиції України прийнято наказ № 3456/5, яким скаргу Сумської міської ради від 04.04.2020 за № 269/08-01.22 задоволено частково; скасовано рішення від 24.10.2017 № 37737665, від 11.12.2017 № 38634156, прийняті Приватним нотаріусом Сумського міського нотаріального округу Бурбикою Тамарою Анатоліївною; анулювано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно державному реєстратору приватному нотаріусу Сумського міського нотаріального округу Бурбиці Тамарі Анатоліївні.

Позивач стверджує, що наказ Міністерства юстиції України №3456/5 від 02.10.2020 прийнято з порушенням п.8 ч.8 ст.37 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», а саме скарга була подана із пропущенням встановлення на оскарження 60 денного строку звернення; відповідач не повідомив позивача про час та місце розгляду скарги, в зв`язку з чим позбавив позивача права бути присутнім при розгляді скарги.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 376 ЦК України житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

Відповідно до вимог ч.ч. 2-6 ст. 376 ЦК України особа, яка здійснила або здійснює самочинне будівництво нерухомого майна, не набуває права власності на нього. Право власності на самочинно збудоване нерухоме майно може бути за рішенням суду визнане за особою, яка здійснила самочинне будівництво на земельній ділянці, що не була їй відведена для цієї мети, за умови надання земельної ділянки у встановленому порядку особі під уже збудоване нерухоме майно. Якщо власник (користувач) земельної ділянки заперечує проти визнання права власності на нерухоме майно за особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво на його земельній ділянці, або якщо це порушує права інших осіб, майно підлягає знесенню особою, яка здійснила (здійснює) самочинне будівництво, або за її рахунок. На вимогу власника (користувача) земельної ділянки суд може визнати за ним право власності на нерухоме майно, яке самочинно збудоване на ній, якщо це не порушує права інших осіб. Особа, яка здійснила самочинне будівництво, має право на відшкодування витрат на будівництво, якщо право власності на нерухоме майно визнано за власником (користувачем) земельної ділянки, на якій воно розміщене.

Матеріали справи не містять доказів передачі земельної ділянки під забудову нерухомим майном, а саме об`єкт нерухомого майна №101 - Будівлю літерою А, незавершене будівництво готовністю 7 %, розташоване за адресою: Сумська обл., м. Суми, вулиця Ковпака, будинок 22-2 на земельній ділянці з кадастровим номером :02:003:0028, в зв`язку з чим вказане нерухоме майно має характер самочинного будівництва.

Та обставина, що було проведено державну реєстрацію права власності на вказане нерухоме майно, не свідчить про набуття позивачем прав на земельну ділянку під будівлею та не змінює правовий статус такого будівництва як самочинного, доводи позивача з цього приводу не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, тому є безпідставними.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Руїс-Матеос проти Іспанії" від 23 червня 1993 р.).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст.2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні "справедливого балансу" між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення від 27.10.1993р. Європейського суду з прав людини у справі "Домбо Бегеер Б.В. проти Нідерландів").

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі "Надточій проти України" суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У розумінні зазначених приписів суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Процесуально-правовий зміст захисту права полягає у тому, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. (ст. 4 ГПК України).

Враховуючи викладене вище, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу), і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, чи охоронюваного законом інтересу, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України №18-рп/2004 від 01.12.2004 поняття "охоронюваний законом інтерес" що вживається в законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права", треба розуміти як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Оскільки, правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, право на позов у особи виникає після порушення відповідачем її права, у зв`язку з чим таке право підлягає захисту.

Порушення права чи охоронюваного законом інтересу повинне мати об`єктивний характер і виражатися в позбавленні або зменшенні обсягу певних благ особи, права чи інтереси якої порушено, певних благ, які вона мала до порушення або справедливо очікувала набути у майбутньому.

Суд звертає увагу на те, що завданням правосуддя є захист охоронюваних законом прав та інтересів осіб.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (абзац 10 пункту 9 Рішення Конституційного Суду України від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003).

Наслідком прийняття судового рішення має бути реальне поновлення прав та/або інтересів особи, які були порушені.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного суду у даній справі.

Крім того, у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.10.2019 у справі № 910/6642/18 зроблено висновок про стадійність захисту права, зокрема вказано на те, що під час вирішення господарського спору суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорення відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити.

Отже, відсутність порушеного права у позивача зумовлює прийняття рішення про відмову у задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин.

Судом встановлено, що позивачем не доведено яким чином його права порушені прийняттям спірного рішення, оскільки проведення державної реєстрації права власності на нерухоме майно не свідчить про набуття позивачем прав на земельну ділянку під будівлею та не змінює правовий статус такого будівництва, як самочинного будівництва, право власності на яке за особою, яка здійснює таке будівництво, не набувається, при цьому, позивач вимогу про визнання права власності на об`єкт незавершеного будівництва не заявляє.

При цьому суд апеляційної інстанції вважає неспроможними доводи апелянта з приводу неповідомлення його про дату та час розгляду скарги та порушення Сумською міською радою строку на звернення зі скаргою, оскільки матеріалами справи підтверджується розміщення на сайті Міністерства юстиції повідомлення щодо розгляду скарги та факт того, що Сумська міська рада дізналась про реєстрацію права власності 04.03.2020 в ході моніторингу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (підтверджується витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 04.03.2020).

Враховуючи, що на позивача покладається обов`язок довести, яким чином порушується його право або законний інтерес, чого їм зроблено не було, суд першої інстанції дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судовому рішенні, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції враховує висновки Європейського суду з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006), в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі сторонам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин згідно з нормами матеріального та процесуального права.

Відповідно до частини першої статті 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За результатами перегляду даної справи колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для зміни чи скасування оскаржуваного у даній справі судового рішення, оскільки доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків місцевого господарського суду та відповідно скарга задоволенню не підлягає.

Колегія суддів погоджується із здійсненим судом першої інстанції розподілом судових витрат.

Витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги покладаються судом на апелянта у відповідності до статті 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 129, 267-270, 273, 275-276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "К 22" залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду міста Києва від 07.12.2021 у справі №910/11884/21 залишити без змін.

Витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "К 22".

Матеріали справи №910/11884/21 повернути Господарському суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст. ст. 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено та підписано 21.02.2023.

Головуючий суддя Г.П. Коробенко

Судді О.В. Агрикова

М.Г. Чорногуз