ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

24 лютого 2023 р. м. Рівне Справа № 918/183/23

Господарський суд Рівненської області у складі судді Марач В.В., розглянувши матеріали за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в Господарський суду Рівненської області із заявою, в якій просить відкрити провадження у справі про неплатоспроможність. В даній заяві ОСОБА_1 зазначає про наявність прострочених зобов"язань перед кредиторами розмір яких більше 30 розмірів мінімальної заробітної плати, наявність обставин припинення погашення кредиту чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів упродовж двох місяців, існування інших обставин, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов"язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).

Розглянувши Заяву ОСОБА_1 про неплатоспроможність господарський суд дійшов висновку, що дана заява підлягає залишенню без руху. При цьому суд керувався наступним.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі КУзПБ), провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Статтею 113 КУзПБ передбачено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Відповідно до положень пункту 3 частини 3 статті 116 КУзПБ, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додається конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників), а також щодо кожного кредитора (боржника) - його імені або найменування, його місцезнаходження або місця проживання, ідентифікаційного коду юридичної особи або реєстраційного номера облікової картки платника податків та номера паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку в паспорті), суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором.

Як встановлено судом, боржником до матеріалів Заяви додано конкретизований список кредиторів та боржників, однак боржником не додано договорів та інших правочинів, на підставі яких виникли зобов"язання.

Крім того, відповідно до положень пункту 12 частини 3 статті 116 КУзПБ, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Відповідно до ч.1 ст.30 КУзПБ, арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.

Частиною 2 ст.30 КУзПБ передбачено, що розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відновлення відкриття провадження у справі.

Отже, Кодексом України з процедур банкрутства визначено, що однією з обов`язкових передумов для звернення фізичною особою з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність є авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Будь-яких положень, умов та підстав, за яких суд може відстрочити, розстрочити або звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому чинним законодавством України не передбачено.

Суд звертає увагу заявника, що сума авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень та складає 40 260,00 грн. (2 684,00 грн. * 5 * 3=40 260,00 грн.).

Судом встановлено, що в порушення вимог ст.116 КУзПБ до заяви від 22.02.2023 року про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не додано доказів здійснення авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень, а саме у розмірі 40260,00 грн.

Натомість, до Заяви про відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність додано Договір про оплату праці, винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 20.02.2023 року. Однак Договір про оплату праці, винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 20.02.2023 року не підписаний боржником ОСОБА_1 ..

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п. 3.3. Договору про оплату праці, винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 20.02.2023 року Сторона 2 оплачує винагороду в розмірі визначеному у п. 3.1. шляхом перерахування коштів на депозитний рахунок суду рівними частинами по 2013,00 грн. протягом 10 місяців.

Законодавцем обрано спосіб врегулювання неплатоспроможності фізичної особи виключно за заявою боржника. При цьому, Законом України «Про судовий збір» не передбачено сплати судового збору за подання заяви фізичною особою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Зазначене обґрунтовує виконання державою свого позитивного обов`язку забезпечення доступу неплатоспроможних фізичних осіб до правосуддя у справах про банкрутство у спосіб не встановлення для таких фізичних осіб ставок судового збору за звернення із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Разом з тим, законодавцем не передбачено жодних альтернативних можливостей авансуванню на депозитний рахунок суду оплати послуг керуючого реструктуризацією за три місяці виконання ним повноважень, що є гарантією з боку держави оплати праці цією особи на час формування реєстру вимог кредиторів у справі про банкрутство та відповідає гарантіям на оплату праці відповідно до частин другої, шостої статті 43 Конституції України.

Зазначене не позбавляє можливості боржника (фізичної особи) укласти угоду з арбітражним керуючим, який погодиться на умовах відстрочення оплати до реалізації майна боржника виконувати повноваження керуючого реструктуризацією у справі про банкрутство цієї особи та відповідного звернення обох осіб (боржника та арбітражного керуючого) до суду про призначення його керуючим реструктуризацією у справу про банкрутство фізичної особи, яке подається разом із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство. Місцевий суд може розглянути подані документи, як альтернативу мирного врегулювання правовідносин з оплати винагороди арбітражному керуючому, та прийняти відповідне рішення про можливість задоволення заяви боржника, дослідивши всю сукупність наданих ним доказів на обґрунтування неплатоспроможності фізичної особи (постанова Верховного Суду від 19.11.2020 року у справі № 910/726/20).

Кодекс України з процедур банкрутства та інші норми законодавства не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають можливості розстрочення заявнику в авансуванні такої винагороди, а можливість відстрочення оплати до реалізації майна боржника.

В силу приписів ст.ст. 202, 203, Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Поряд з цим, як зазначено вище, відповідно до п. 3.3. договору про оплату праці, винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 20.02.2023 року Сторона 2 оплачує винагороду в розмірі визначеному у п. 3.1. шляхом перерахування коштів на депозитний рахунок суду рівними частинами по 2013,00 грн. протягом 10 місяців. Тобто, суд приходить до висновку, що дана угода є розстрочення заявнику в авансуванні такої винагороди арбітражному керуючому.

Крім того, самим боржником у заяві про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність зазначено, що майно на яке можливо звернути стягнення у нього відсутнє, що фактично позбавляє здійснити оплату за рахунок майна боржника. (опис майна боржника що належить йому на праві власності від 21.02.2023 року, довідка про наявне рухоме майно від 21.02.2023 року).

Таким чином, суд не може вважати належним та допустимим як альтернативу мирного врегулювання правовідносин з оплати винагороди арбітражному керуючому Договір про оплату праці, винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 21.02.2023 року.

Також, суд звертає увагу заявника на той факт, що частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 р. у справі «Пелевін проти України» та від 30.05.2013 р. у справі «Наталія Михайленко проти України», право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Тобто, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму.

Відповідно до частини третьої статті 37 КУзПБ, визначено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, Заявнику необхідно у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали усунути порушення, допущені при поданні Заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та через відділ канцелярії та документального забезпечення Господарського суду Рівненської області подати договори, банківські виписки, квитанції на підставі яких виникли зобов"язання, відповідно до конкретизованого списку кредиторів та боржників; докази здійснення оплати авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у сумі 40 260 грн. 00 коп., та/або належним чином оформлений Договір про оплату праці, винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого.

Суд звертає увагу Позивача, що за умовами ч. 3, 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись частиною статтями 37, 113, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд-

УХВАЛИВ:

1. Заяву ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишити без руху.

2. ОСОБА_1 у 10 денний строк з дня отримання даної ухвали через відділ канцелярії та документального забезпечення Господарського суду Рівненської області подати суду договори, банківські виписки, квитанції на підставі яких виникли зобов"язання, відповідно до конкретизованого списку кредиторів та боржників; докази здійснення оплати авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у сумі 40 260 грн. 00 коп., та/або належним чином оформлений Договір про оплату праці, винагороди та відшкодування витрат арбітражного керуючого.

3. Роз`яснити Заявнику, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою на підставі ч. 4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається.

Суддя Марач В.В.