УХВАЛА

м. Київ

23.02.2023Справа № 910/14158/22

Суддя Н.Плотницька, розглянувши заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про скасування судового наказу, встановив, що подана заява не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

19.12.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшла заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Позика" про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 заборгованості за договором про надання кредиту від 24.05.2021 №095804-КС-007 у розмірі 24 653 грн 20 коп., що складається з 10 000 грн 00 коп. суми прострочених платежів по кредиту, 13 153 грн 20 коп. процентів та 1 500 грн 00 коп. комісії.

22.12.2022 було видано судовий наказ про стягнення з Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес Позика" заборгованості у розмірі 24 653 грн 20 коп. за договором про надання кредиту від 24.05.2021 №095804-КС-007 та судових витрат у розмірі 248 грн 10 коп.

10.03.2023 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва надійшла заява Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 22.12.2022 у справі № 910/14158/22 та заява про поновлення пропущеного строку.

Відповідно до частини 1 статті 157 Господарського процесуального кодексу України боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

В обґрунтування заяви про скасування судового наказу боржник заявляє про те, що не визнає вимоги заявника, вважає наказ таким, що підлягає скасуванню, оскільки боржник здійснив оплати за договором на користь заявника.

Окрім того боржник просить суд поновити пропущений процесуальний строк на подання заяви про скасування судового наказу, обґрунтовуючи причину пропуску введенням воєнного стану на території України та перебуванням боржника у вимушеній відпустці.

Відповідно до частини 2 статті 158 Господарського процесуального кодексу України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Суд розглянувши матеріали справи встановив, що 28.12.2022 копію судового наказу та заяви про видачу судового наказу з доданими до неї документів було направлено боржнику за адресою АДРЕСА_1 . Поштове відправлення № 369 повернулось до Господарського суду міста Києва 06.01.2023 у зв`язку з відсутністю боржника за вказаною адресою.

Відповідно до пункту 5 частин 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, судом встановлено дату вручення копії судового наказу боржнику - 03.01.2023. Тобто, строк на подачу заяви про скасування судового наказу закінчився 19.01.2023.

Суд дослідивши всі обставини та доводи на які боржник посилається в обґрунтування причин пропуску строку на подачу заяви про скасування судового наказу, вважає причини пропуску такого строку не обґрунтованими, а заяву такою, що не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Так, Верховний Суд наголошує, що питання поновлення процесуального строку у випадку його пропуску з причин, пов`язаних із запровадженням воєнного стану в Україні, вирішується в кожному конкретному випадку з урахуванням доводів, наведених у заяві про поновлення такого строку. Сам по собі факт запровадження воєнного стану в Україні не може бути підставою для поновлення процесуального строку. Такою підставою можуть бути обставини, що виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили виконання учасником судового процесу процесуальних дій протягом установленого законом строку.

У кожній справі суди мають перевірити наявність підстав для поновлення строку на оскарження, визнати їх виправданими, а також мотивувати свій висновок про наявність поважних причин для поновлення пропущеного процесуального строку. Сама лише вказівка на наявність поважних причин не є належним мотивуванням висновку про поновлення строку і є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. (ухвала Касаційного Цивільного Суду у складі Верховного Суду від 21.07.2022 у справі № 127/2897/13-ц).

Таким чином, суд поновлює пропущені процесуальні строки, якщо учасник справи доведе у заяві про поновлення такого строку наявність обставин, які виникли внаслідок запровадження воєнного стану та унеможливили своєчасне виконання процесуальної дії.

Боржник в обґрунтування причин пропуску такого строку зазначає про те, що він не мав змоги працювати на повну потужність через зниження платоспроможності на фоні військової агресії та був вимушений піти у вимушену відпустку, що підтверджується відповідним Наказом, який містить підпис ОСОБА_1 . Суд не вважає, що перебування особи у відпустці унеможливлює отримання нею вхідної кореспонденції.

Враховуючи вищевикладене суд відмовляє Фізичній особі-підприємцю ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про поновлення пропущеного строку, внаслідок чого заява про скасування судового наказу підлягає поверненню.

Керуючись статтями 157, 158 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Заяву Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 про скасування судового наказу від 22.12.2022 у справі №910/14158/22 повернути.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Суддя Н.Плотницька