ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

28.02.2023 м. ДніпроСправа № 904/3001/22
За позовом Акціонерного товариства Комерційного банку "Приватбанк", м. Київ

до ОСОБА_1 , м. Дніпро

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал", м. Дніпро

про звернення стягнення на предмет іпотеки

Суддя Євстигнеєва Н.М.

Представники:

Від позивача: Сергач А.В., адвокат

Від відповідача: Малега С.О., адвокат

Від третьої особи: Хохленко А.О., адвокат

С У Т Ь С П О Р У:

Акціонерне товариство Комерційний банк "Приватбанк" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області із позовом, яким просить:

в рахунок часткового погашення простроченої заборгованості Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" перед Акціонерним товариством Комерційний банк "Приватбанк" зі сплати винагороди за Кредитним договором № КП461-Г від 20.03.2011 в сумі 12 702 721,32грн, звернути стягнення на предмет іпотеки за Договором іпотеки № КП461-Г-ДИЗ від 19.12.2012, а саме: квартиру за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпропетровськ (місто Дніпро), вулиця Дзержинського (Жовтневий район) (вулиця Вернадського Володимира), будинок 35т, квартира 39в, шляхом проведення електронного аукціону у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону України "Про іпотеку".

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Товариством з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" умов кредитного договору №КП461-Г від 20.03.2011 щодо сплати винагороди за користування кредитом, в сумі 12 702 721,32 грн.

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позову, зазначає, що:

- основне зобов`язання за кредитним договором було погашено ТОВ "Істейтглобал" в повному обсязі;

- додатковою угодою від 25.07.2016 до кредитного договору сторони змінили кінцевий термін повернення кредиту та встановили новий строк його повернення 31.07.2016, що призвело до зміни формули для розрахунку додаткової винагороди та значного збільшення обсягу відповідальності поручителя, на яку ОСОБА_2 (іпотекодавець) не розраховував під час укладення договору іпотеки. Тобто, сторони самостійно визначили додаткову плату, що збільшує обсяг прав поручителя та є підставою припинення договору поруки відповідно до частини першої статті 559 ЦК України;

- винагорода банку не входить до складу основного зобов`язання, а є платою за послуги, що супроводжують кредит, тому такі пункти договору, які передбачають її сплату, є нікчемними;

- відповідач є добросовісним набувачем спірного майна на підставі договору дарування квартири від 24.10.2017; право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно 24.10.2017. На момент укладення договору дарування квартира не перебувала під арештом чи забороною, в судовому спорі та під заставою.

Відповідач посилається на постанову Верховного Суду від 31.05.2022 по справі № 750/9652/20, якою було відмовлено в задоволенні позову про звернення стягнення на майно; постанову Великої Палати Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 910/73/17, в якій наведено висновок про те, що внесення нотаріусом до реєстру запису про припинення іпотеки є офіційним підтвердженням існування юридичного факту припинення іпотеки; постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.07.2019 у справі № 48/340, від 26.06.2019 у справі № 669/927/16-ц, від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17, від 01.04.202 у справі № 610/1030/18, від 15.06.2021 у справі № 922/2416/17;

- просить застосувати позовну давність до спірних відносин, вважає, що право звернення позивача до суду виникло 01.08.2016 та закінчується 01.08.2019.

Третя особа письмових пояснень до позову не надала.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.09.2022 справу № 904/3001/22 передано на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.10.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 08.11.2022. З 08.11.2022 оголошувалась перерва до 30.11.2022, з 30.11.2022 до 12.12.2022.

12 грудня 2022 року позивачем надані додаткові пояснення щодо умов та порядку сплати винагороди та пропущення строку позовної давності.

Ухвалою суду від 12.12.2022 продовжено строк підготовчого провадження по справі № 904/3001/22 на тридцять днів, відкладено підготовче засідання у справі на 10 січня 2023 року.

20 грудня 2022 року від відповідача до господарського суду надійшли заперечення на додаткові пояснення позивача.

31 січня 2023 року від третьої особи до господарського суду надійшло клопотання, яким просить призначити по справі №904/3001/22 економічну експертизу на дослідження якої поставити питання:

- чи відповідає розрахований ПАТ КБ "Приватбанк" розмір винагороди за користування кредитом за договором №КП461-Г від 20.03.11, укладеного між ПАТ КБ "Приватбанк" та ТОВ "Істейтглобал", умовам укладеного між вказаними сторонами кредитного договору №КП461-Г від 20.03.11 з урахуванням Договору про внесення змін до Кредитного договору №КП461-Г від 20.03.11 укладеного 25.07.2016?

- який розмір заборгованості ТОВ "Істейтглобал" перед ПАТ КБ "Приватбанк" зі сплати винагороди кредитним договором №КП461-Г від 20.03.11, з урахуванням Договору про внесення змін до Кредитного договору №КП461-Г від 20.03.11 укладеного 25.07.2016 року?

- проведення експертизи доручити Національному науковому центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. Проф. М.С. Бокаріуса Міністерства юстиції України" (61177, м. Харків, вул. Золочівська, 8-а.

В обгрунтування заявленого клопотання ТОВ "Істейтглобал" зазначає, що здійснений позивачем розрахунок не відповідає умовам п.4.7. Договору, а для здійснення розрахунку потребуються спеціальні знання, оскільки формула містить ряд непростих математичних дій, а тому у справі слід призначити судову економічну експертизу.

31 січня 2023 року від третьої особи до господарського суду надійшли заперечення на додаткові пояснення позивача від 08.12.2022.

03 лютого 2023 року від відповідача до господарського суду надійшли заперечення на клопотання про призначення експертизи мотивовані тим, що призначення економічної експертизи в рамках даної справи призведе лише до затягування справи, а її результат будь-яким чином не може вплинути на правильність прийнятого рішення, так як не важливо, буде чи не буде встановлена відмінність у розмірі нарахованої винагороди за вказаним кредитним договором умовам такого кредитного договору з урахування змін, внесених Договором про внесення змін до кредитного договору від 25.07.2016, оскільки ні іпотекодавець, тим більш ні відповідач, не поручались за виконання умов зміненого кредитного договору Додатковою угодою про внесення змін від 25.07.2016.

17.02.2023 від відповідача до господарського суду надійшли додаткові пояснення до відзиву щодо відсутності у позивача, як іпотекодержателя права на предмет іпотеки, відповідно і права па звернення стягнення на предмет іпотеки.

У судовому засіданні третьою особою було заявлено усне клопотання про передачу справи №904/3001/22 на розгляд Господарського суду Дніпропетровської області, в провадженні якого перебуває справа №904/372/23 про банкрутство ТОВ "Істейтглобал" та підтримано клопотання про призначення у справі судової економічної експертизи.

Позивач та відповідач проти задоволення клопотань третьої особи про передачу справи до банкрутства та призначення у справі судової економічної експертизи заперечують.

Розглянувши клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" про передачу справи №904/3001/22 до Господарського суду Дніпропетровської області для розгляду в межах справи №904/372/23 про банкрутство, суд дійшов висновку про відмову в його задоволенні з наступних підстав.

Відповідно до частини першої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно із частиною другою статі 2 ГПК України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Суд акцентує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 20 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема: справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні правочинів у господарській діяльності, крім правочинів, стороною яких є фізична особа, яка не є підприємцем, а також у спорах щодо правочинів, укладених для забезпечення виконання зобов`язання, сторонами якого є юридичні особи та (або) фізичні особи - підприємці.

Відповідно до частин 2, 3 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна та ін. Матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство, надсилаються до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

При визначенні порядку розгляду спору за участю боржника щодо якого порушено провадження у справі банкрутство слід виходити з предмету спору, характеру спірних правовідносин, суб`єктного складу сторін спору, а також фактичних обставин справи.

Ухвалення судового рішення, яке ґрунтується лише на аналізі суб`єктного складу учасників спору в контексті з`ясування наявності відкритої щодо них справи про банкрутство не узгоджується із завданнями господарського судочинства та не забезпечує дотримання принципу повноти, всебічності й об`єктивності з`ясування обставин справи. Окрім того наведене не відповідає принципу правової визначеності, як одного із фундаментальних аспектів верховенства права.

Позивачем заявлені вимоги до фізичної особи до фізичної особи ОСОБА_1 , який є власником предмета іпотеки, щодо звернення стягнення на предмет іпотеки за Договором іпотеки № КП461-Г-ДИЗ від 19.12.2012, а саме: квартиру за адресою: АДРЕСА_1 (вулиця Вернадського Володимира), будинок 35т, квартира 39в, шляхом проведення електронного аукціону у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону України "Про іпотеку", в рахунок часткового погашення простроченої заборгованості Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" перед Акціонерним товариством Комерційний банк "Приватбанк" зі сплати винагороди за Кредитним договором № КП461-Г від 20.03.2011 в сумі 12 702 721,32грн.

Згідно ухвали господарського суду від 25.01.2023 відкрито провадження у справі №904/372/23 за заявою Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "Інгосстрах" про визнання банкрутом Товариства з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал".

З огляду на те, що боржником у справі № 904/3001/22 не є ТОВ "Істейтглобал", господарський суд не вбачає підстав для передачі справи №904/3001/22 до Господарського суду Дніпропетровської області для розгляду в межах справи №904/372/23 про банкрутство.

За таких обставин, суд відмовляє в задоволенні усного клопотання ТОВ "Істейтглобал" про передачу справи №904/3001/22 на розгляд Господарського суду Дніпропетровської області, в провадженні якого перебуває справа №904/372/23 про банкрутство ТОВ "Істейтглобал".

Щодо клопотання ТОВ "Істейтглобал" про призначення у справі судової економічної експертизи.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У свою чергу, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються:1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків (ст. 73 ГПК України).

Судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду (ст. 1 Закону України "Про судову експертизу).

Спеціальні знання - це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза - це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

В Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури. Більше того, суд вирішує питання щодо отримання додаткових доказів та встановлює строк для їх отримання.

Частиною 1 ст. 99 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Вирішуючи питання призначення у справі судової експертизи, суд враховує, що тягар доведення наявності чи відсутності обставин, на яких ґрунтуються заперечення лежить на стороні, яка на них посилається, а судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування; якщо наявні в матеріалах справи докази є взаємно суперечливими.

Отже, експертиза призначається судом у випадку необхідності встановлення фактів (обставин), дані про які вимагають спеціальних знань, та які мають суттєве значення для правильного вирішення спору по суті.

Призначення експертизи є правом, а не обов`язком господарського суду, при цьому, питання призначення експертизи вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням предмета, підстав позову та обставин справи.

Аналогічний висновок наведений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.04.2021 у справі № 927/685/20.

Тобто, висновок експерта повинен довести або спростувати доводи, покладені в обґрунтування заявлених вимог.

Предметом розгляду у даній справі є вимога про звернення стягнення на предмет іпотеки за Договором іпотеки № КП461-Г-ДИЗ від 19.12.2012, а саме: квартири за адресою: Дніпропетровська обл., м. Дніпропетровськ (місто Дніпро), вулиця Дзержинського (Жовтневий район) (вулиця Вернадського Володимира), будинок 35т, квартира 39в, шляхом проведення електронного аукціону у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України "Про виконавче провадження", з дотриманням вимог цього Закону України "Про іпотеку".

Питання щодо відповідності порядку розрахунку та розміру винагороди за користування кредитом не є предметом розгляду та доказування у справі.

Отже, клопотання третьої особи про призначення судової економічної експертизи задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 2, 20, 99, 234-235 ГПК України, господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" в задоволенні усного клопотання про передачу справи №904/3001/22 на розгляд Господарського суду Дніпропетровської області, в провадженні якого перебуває справа №904/372/23 про банкрутство ТОВ "Істейтглобал".

2. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Істейтглобал" в задоволенні клопотання про призначення у справі судової економічної експертизи.

Ухвала набирає законної сили 28.02.2023 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складений 01.03.2023.

Суддя Н.М. Євстигнеєва