УХВАЛА

22 лютого 2023 року

м. Київ

cправа № 916/55/22

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Булгакової І.В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги фізичної особи-підприємця Мерта Хікмета (далі - Підприємець)

на рішення господарського суду Одеської області від 05.09.2022 та

постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.01.2023

за позовом фізичної особи-підприємця Візної Олени Миколаївни

до: 1) Підприємця;

2) фізичної особи-підприємця Ерсан Мерт Айше

про припинення порушення прав інтелектуальної власності та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Підприємець 11.02.2023 (через систему "Електронний суд") подав до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення господарського суду Одеської області від 05.09.2022 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.01.2023 зі справи № 916/55/22.

Перевіривши матеріали поданої касаційної скарги, Суд дійшов висновку, що остання підлягає залишенню без руху, виходячи з такого.

Відповідно до частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України, Кодекс) підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

Приписами пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України визначено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено, підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 2 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

У разі подання касаційної скарги на підставі пункту 3 частини другої статті 287 цього Кодексу в касаційній скарзі зазначається норма права, щодо застосування якої відсутній висновок Верховного Суду.

Оскаржуючи в касаційному порядку судові рішення на підставі пункту 4 частини другої статті 287 ГПК України, слід зазначити, яке саме процесуальне порушення з передбачених частинами 1, 3 статті 310 цього Кодексу призвело до прийняття незаконного судового рішення.

Зміст касаційної скарги свідчить, що підставою касаційного оскарження судових рішень скаржник зазначає, що останні ухвалені з порушенням норм процесуального та неправильним застосуванням норм матеріального права без урахування висновків Верховного Суду щодо їх застосування, що відповідає пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України.

При цьому з огляду на зміст наведених вимог процесуального закону при касаційному оскарженні судових рішень з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 287 цього Кодексу, скаржник повинен чітко вказати, яку саме норму права (пункт, частина, стаття) судами першої та (або) апеляційної інстанцій було застосовано без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду.

Однак, саме лише посилання скаржника у касаційній скарзі на неврахування висновків Верховного Суду під час ухвалення оскаржуваних судових рішень як на підставу касаційного оскарження судового рішення без зазначення конкретних норм права (пункт, частина, стаття) щодо застосування яких, на думку скаржника, такий висновок не був врахований не можуть формувати чітких підстав касаційного оскарження у розумінні частини другої статті 287 ГПК України.

З огляду на викладене Суд доходить висновку, що касаційна скарга оформлена з порушенням вимог статті 290 ГПК України, оскільки не містить чіткого обґрунтування підстав, на яких подається касаційна скарга.

Окрім того відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини другої статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Порядок і розмір сплати судового збору, встановлений Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон).

Відповідно до частини першої статті 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приписами статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2022 року визначений у розмірі 2 481,00 грн.

Відповідно до абзацу другого частини третьої статті 6 Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За приписами підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Позов у цій справі було подано у 2022 році про:

- заборону Підприємцю використовувати всіма способами, передбаченими статтею 16 Закону України "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг", для товарів та послуг 23 і 35 класів МКТП, включаючи пряжу, а також споріднених із ними товарів і послуг, у тому числі, як складову будь-якого зображення або позначення, слово "Vizell", незалежно від його кольорового та шрифтового виконання, яке є схожим настільки, що його можна сплутати з комерційним найменуванням позивача "VizEell" та торговельною маркою за свідоцтвом України від 27.04.2020 №274960, що належить позивачеві, зокрема, шляхом: заборони нанесення такого позначення на продукцію (товар), упаковку, в якій міститься такий товар, вивіску, пов`язану з ним, етикетку, чи інший прикріплений до товару предмет; заборони зберігання продукції із нанесеним позначенням із метою пропонування для продажу, заборони пропонування продукції із нанесеним позначенням для продажу, заборони продажу такого товару з нанесеним позначенням, заборони імпорту (ввезення), експорту (вивезення) такого товару з нанесеним позначенням, заборони застосування такого позначення в рекламі, діловій документації, в доменному імені vizell.com.ua, у мережі Інтернет (у тому числі, на веб-сайті www.vizell.com.ua, на сторінках у соціальних мережах https://www.facebook.com/vizellyarn/, https:// www.instagram.com/vizellyarns/, https://www.pinterest.com/vizellyarn/created/ ,ttps://www.youtube.com/channel/UC08uGXhLvHWieQq7m-gMcSQ/featured), та під час будь-яких заходів, спрямованих на просування товарів скаржника на ринку.

- заборону фізичній особі - підприємцю Ерсан Мерт Айше використовувати всіма способами, передбаченими статею 16 Закону України "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг", для товарів та послуг 23 і 35 класів МКТП, включаючи пряжу, а також споріднених із ними товарів і послуг, у тому числі, як складову будь-якого зображення або позначення, слово "Vizell", незалежно від його кольорового та шрифтового виконання, яке є схожим настільки, що його можна сплутати з комерційним найменуванням позивача "Vizeell" та торговельною маркою за свідоцтвом України від 27.04.2020 №274960, що належить позивачеві, зокрема, шляхом: заборони нанесення такого позначення на продукцію (товар), упаковку, в якій міститься такий товар, вивіску, пов`язану з ним, етикетку, чи інший прикріплений до товару предмет; заборони зберігання продукції із нанесеним позначенням із метою пропонування для продажу, заборони пропонування продукції із нанесеним позначенням для продажу, заборони продажу такого товару з нанесеним позначенням, заборони імпорту (ввезення), експорту (вивезення) такого товару з нанесеним позначенням, заборони застосування такого позначення в рекламі, діловій документації, в доменному імені vizell.com.ua, у мережі Інтернет (Інтернет (у тому числі, на веб-сайті www.vizell.com.ua, на сторінках у соціальних мережах: https://www.facebook.com/vizellyarn/, https://www.instagram.com/vizellyarns/, https://www.pinterest.com/vizellyarn/created/, https://www.voutube.com/channel/ UC08uGXhLvHWieQq7m-gMcSQ/featured), та під час будь-яких заходів, спрямованих на просування товарів відповідача-2 на ринку.

- зобов`язання Підприємця припинити порушення прав позивача на торговельну марку за свідоцтвом України від 27.04.2020 № 274960 та на комерційне найменування "Vizeell", права на які належать позивачу, шляхом вилучення з цивільного обігу і знищення етикеток товару з нанесеним на них позначенням "Vizeell" та рекламних матеріалів (вивіски, візитні картки, бланки, буклети, маркування торгових точок, зображення, позначення, написи, документація, що містять у собі позначення "Vizeell"), видалення оголошень про продаж пряжі з використанням позначення "Vizell" з веб-сайту за адресою: https://vizell.com.ua/, а також із соціальних мереж: https://www.facebook.com/vizellyarn/, https://www.instagram.com/vizellyarns/, https://www.pinterest.com/vizellyarn/ created/, https://www.youtube.com/channel/UC08uGXhLvHWieOq7m-gMcSQ /featured та

- зобов`язання фізичної особи - підприємця Ерсан Мерт Айше припинити порушення прав позивача на торговельну марку за свідоцтвом України від 27.04.2020 № 274960 та на комерційне найменування "VizEll" права на які належать позивачу, шляхом вилучення з цивільного обігу і знищення етикеток товару з нанесеним на них позначенням "Vizell" та рекламних матеріалів (вивіски, візитні картки, бланки, буклети, маркування торгових точок, зображення, позначення, написи, документація, що містять у собі позначення "Vizell"), видалення оголошень про продаж пряжі з використанням позначення "Vizell" з веб-сайту за адресою: https://vizell.com.ua/, а також із соціальних мереж: https://www.facebook.com/vizellyarn/, https://www.instagram.com/ vizellyarns/,https://www.pinterest.com/vizellyarn/created/,https://www.youtube.com/ channel/UC08uGXhLvHWieOq7m-gMcSQ/featured.

Так, рішенням господарського суду Одеської області від 05.09.2022, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.01.2023 у справі №916/55/22, позов задоволено повністю.

Отже, враховуючи викладене, при поданні цієї касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір як за чотири немайнові вимоги у розмірі 19 848, 00 грн (2 481,00*4*200%).

Проте до касаційної скарги скаржником додано квитанцію від 10.02.2023, що свідчить про сплату судового збору у сумі 18 160, 00 грн, тобто у меншому розмірі, ніж встановлено Законом.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Отже, суд касаційної інстанції зазначає, що Підприємцю необхідно усунути недоліки касаційної скарги, а саме: чітко зазначити норми права (пункт, частина, стаття) щодо застосування яких, на думку скаржника, висновок Верховного Суду не був врахований судами попередніх інстанцій при ухваленні оскаржуваних судових рішень;

- а також надати суду оригінал документа, що підтверджує доплату судового збору у розмірі 1 688,00 грн на реквізити, які зазначені на вебсайті Верховного Суду у розділі "Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях", із зазначенням обов`язкових реквізитів у призначенні платежу (зокрема, щодо інформації про номер справи, у межах якої подається відповідна скарга).

Суд також вважає за необхідне звернути увагу скаржника на те, що неусунення названих недоліків протягом установленого строку матиме наслідком повернення касаційної скарги відповідно до частини четвертої статті 174 ГПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу фізичної особи-підприємця Мерта Хікмета на рішення господарського суду Одеської області від 05.09.2022 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 18.01.2023 зі справи № 916/55/22 залишити без руху.

2. Надати фізичній особі-підприємцю Мерту Хікмету строк для усунення недоліків касаційної скарги, який становить не більше 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. Повідомити скаржника про можливість подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду документи про усунення недоліків через систему "Електронний суд" або поштою за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6.

3. Роз`яснити фізичній особі-підприємцю Мерту Хікмету, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде повернуто.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Верховного Суду І. В. Булгакова