УХВАЛА

м. Київ

21.02.2023Справа № 910/8719/22

Суддя Господарського суду міста Києва Демидов В.О., розглянувши заяву представника Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" від 10.02.2023 про відвід судді Ягічевої Н.І. від розгляду справи № 910/8719/22 за позовом Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій"; 2) Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю про визнання недійсним (нікчемним) договору та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій" до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача за зустрічним позовом Багатопрофільне підприємства "Солідарність" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю про визнання договору дійсним та про усунення перешкод в користуванні майновими правами.

Без виклику представників сторін.

В С Т А Н О В И В:

Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк України" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій" (далі - відповідач-1) та Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - відповідач-2) про визнання недійсним (нікчемним) договору та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що всупереч умовам іпотечного договору №18106z109 та положенням ст. 9, 12 Закону України "Про іпотеку" відповідачем-2, як іпотекодавцем, без згоди позивача, як іпотекодержателя, було передано майно (будівля центру сімейного дозвілля, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Маршала Малиновського, буд. 24/10 (літера А) у користування відповідачу-1 згідно договору найму майнових прав від 20.11.2015, а тому позивач просить визнати такий договір недійсним (встановити нікчемність), застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину та зобов`язати відповідача-1 звільнити будівлю, що є предметом іпотеки.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

18.01.2023 до відділу діловодства суду представником Товариства з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій" подано відзив на позовну заяву.

Разом з відзивом представником відповідача подано зустрічну позовну заяву про визнання договору дійсним та про усунення перешкод в користуванні майновими правами.

Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані тим, що договір найму майнових прав (нова редакція) від 20.11.2015, укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій" та Багатопрофільним підприємством "Солідарність" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю у відповідності до приписів законодавства та є дійсним, водночас Акціонерне товариство "Державний експортно-імпортний банк України", яке набуло обмежене право власності на будівлю центру сімейного дозвілля, що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Маршала Малиновського, буд. 24/10 (літера А), своїми діями фактично відмовляється від договору та здійснює перешкоди в користуванні позивачем за зустрічним позовом своїми майновими правами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.01.2023 прийнято до розгляду зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій" до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про визнання договору дійсним та про усунення перешкод в користуванні майновими правами; вимоги за зустрічним позовом об`єднано в одне провадження з первісним позовом; залучено до участі у справі Багатопрофільне підприємства "Солідарність" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача за зустрічним позовом.

10.02.2023 до відділу діловодства суду представником Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" подано заяву про відвід судді Господарського суду міста Києва Ягічевої Н.І. від розгляду справи №910/8719/22 за позовом Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" до 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій"; 2) Багатопрофільного підприємства "Солідарність" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю про визнання недійсним (нікчемним) договору та застосування наслідків недійсності нікчемного правочину та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій" до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача за зустрічним позовом Багатопрофільне підприємства "Солідарність" у формі Товариства з обмеженою відповідальністю про визнання договору дійсним та про усунення перешкод в користуванні майновими правами.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.02.2023 заяву Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про відвід судді Господарського суду м. Києва Ягічевої Наталії Іванівни у справі №910/8719/22 передано для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.02.2023 заяву передано на розгляд судді Демидову В.О.

Судом розглянуто заяву Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про відвід судді Господарського суду м. Києва Ягічевої Наталії Іванівни у справі №910/8719/22 та вирішено відмовити в її задоволенні, з огляду на наступне.

В обґрунтування заяви про відвід представник позивача вказує, що приймаючи зустрічну позовну заяву ТОВ «Освітня корпорація інформаційних технологій» та об`єднуючи її в одне провадження з первісним позовом, суддя Ягічева Н.І. не зважила: «ані на наявні у справі докази того, що зустрічний позов було подано з порушенням встановленого законом строку, що є підставою для його повернення (відповідні докази надані до суду 02.12.2022), ані на заперечення AT «Укрексімбанк» проти прийняття зустрічної позовної заяви ТОВ «Освітня корпорація інформаційних технологій» у справі № 910/8719/22 та клопотання щодо повернення такої зустрічної позовної заяви (відповідне клопотання було направлено до суду 18.01.2023). Більш того, суддя Ягічева Н.І., навіть, не зазначила в ухвалі наведені обставини, як й не навела висновку щодо дотримання ТОВ «Освітня корпорація інформаційних технологій» встановленого законом строку на звернення до суду із зустрічним позовом. Дана обставина взагалі залишена без уваги суддею Ягічевою Н.І.».

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Згідно із ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до ч.ч. 3, 4 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу. Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу.

Таким чином, з викладеного вбачається, що відвід повинен бути вмотивованим, а заявник зобов`язаний надати докази упередженості судді у випадку наявності обставин, що викликають сумніви в неупередженості судді.

Згідно із ч. ч. 7, 8, 11 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України Питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Згідно Європейської Хартії "Про закон "Про статус суддів" судді при виконанні своїх обов`язків повинні бути доступними та виявляти повагу по відношенню до осіб, які до них звертаються; повинні турбуватися про підтримання високого рівні компетентності, необхідного рівня вирішення справ в кожному конкретному випадку, оскільки від рішень судді залежить гарантія прав особи.

Відповідно до п. 12 Висновку № 1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів, передбачено, що незалежність судової влади означає повну неупередженість із боку суддів. При винесенні судових рішень щодо сторін у судовому розгляді судді повинні бути безсторонніми, вільними від будь-яких зв`язків, прихильності чи упередження, що впливає або може сприйматися як таке, що впливає, на здатність судді приймати незалежні рішення. У цьому випадку незалежність судової влади є втіленням загального принципу: "Ніхто не може бути суддею у власній справі". Значення цього принципу виходить далеко за конкретні інтереси певної сторони у будь-якій суперечці. Судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача. В іншому випадку довіра до незалежності судової влади буде підірвана.

Одночасно, ст. 15 Кодексу суддівської етики також визначено, що неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів, які схвалено Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006р. №2006/23 від 19.05.2006р., незалежність судових органів є передумовою забезпечення правопорядку та основною гарантією справедливого вирішення справи в суді. Отже, суддя має відстоювати та втілювати в життя принцип незалежності судових органів в його індивідуальному та колективному аспектах.

Пунктом 1.1 Бангалорських принципів поведінки суддів передбачено, що суддя повинен здійснювати свою судову функцію незалежно, виходячи виключно з оцінки фактів, відповідно до свідомого розуміння права, незалежно від стороннього впливу, спонукання, тиску, загроз чи втручання, прямого чи опосередкованого, що здійснюється з будь-якої сторони та з будь-якою метою. Одночасно, вказаними Принципами унормовано, що об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Згідно п.п.2.1, 2.2 Бангалорських принципів поведінки суддів при виконанні своїх обов`язків суддя вільний від будь-яких схильностей, упередженості чи забобонів. Поведінка судді в процесі засідання та за стінами суду має сприяти підтримці та зростанню довіри суспільства, представників юридичної професії та сторін у справі до об`єктивності суддів та судових органів.

Із заяви вбачається, що фактично заявником викладено незгоду із діями судді у вчиненні процесуальних дій, які полягали у прийнятті та об`єднанні в одне провадження з первісним позовом зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Освітня корпорація інформаційних технологій" про визнання договору дійсним та про усунення перешкод в користуванні майновими правами.

Суд відзначає, що прийняті судом процесуальні рішення не можуть бути критерієм оцінки особистих переконань судді чи його дій, оскільки у випадку незгоди з процесуальними діями (судовими рішеннями) суду для учасників справи передбачено спеціальний порядок їх оскарження - шляхом подання апеляційної скарги на судові рішення, прийняті за наслідками розгляду спору, в тому числі шляхом включення заперечень на ухвалу суду, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, до апеляційної скарги на рішення суду.

Отже, з урахуванням вищевикладеного жодних обставин, передбачених частиною першою статті 35 ГПК України, які визначають підстави відводу судді від участі у розгляді справи, представником Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" у заяві не наведено, а відтак суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" про відвід судді Ягічевої Наталії Іванівни.

Як зазначено у п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Доведення наявності таких обставин покладається на сторону, яка заявляє відвід.

Так, за змістом положень статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Будь-яких належних доказів, які б підтверджували пряму чи опосередковану заінтересованість судді Ягічевої Н. І. в результаті розгляду цієї справи або наявність обставин, які викликають сумнів у її упередженості при розгляді даної справи до Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" з матеріалів справи та доводів заявника викладених у заяві про відвід судді не вбачається.

У зв`язку з вищевикладеними обставинами, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" від 10.02.2023 про відвід судді Ягічевої Н. І. від розгляду справи № 910/8719/22.

Керуючись статтями 35- 39, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" від 10.02.2023 про відвід судді Ягічевої Н.І. від розгляду справи № 910/8719/22.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 21.02.2023.

Суддя Владислав ДЕМИДОВ