ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

"28" лютого 2023 р.Справа № 924/846/22

Господарський суд Хмельницької області у складі головуючого судді Грамчука І.В., при секретарі судового засідання Мартинюк А.О. розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом державного підприємства "Хмельницьке", с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області в особі голови комісії з припинення Хабаля М.Й.

до товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницьке", с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області

про витребування з чужого незаконного володіння індивідуально визначеного майна (приміщення складу запчастин загальною площею 214 кв.м., що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :03:007:1058, власником якої є держава Україна, а законним землекористувачем державне підприємство "Хмельницьке").

представники сторін:

позивача: Хабаль М.Й. - голова комісії з припинення

відповідача: Керницька О.В. - представник згідно ордеру

ВСТАНОВИВ:

11 листопада 2022р. господарським судом Хмельницької області отримано (вх. № 05-08/2460/22 від 11.11.22р.) позовну заяву державного підприємства "Хмельницьке" с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області в особі голови комісії з припинення Хабаля М.Й. до товариства з обмеженою відповідальністю "Хмельницьке" с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області про витребування індивідуально визначеного майна з чужого незаконного володіння (приміщення складу запчастин загальною площею 214 кв.м., що знаходиться на земельній ділянці з кадастровим номером :03:007:1058, власником якої є держава Україна, а законним землекористувачем державне підприємство "Хмельницьке").

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.11.2022 року позовну заяву передано для розгляду судді Грамчуку І.В., яким ухвалою від 16.11.2022р. позовну заяву державного підприємства "Хмельницьке" залишено без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків протягом семи днів з дня вручення даної ухвали.

05.12.2022р. до господарського суду Хмельницької області від державного підприємства "Хмельницьке" надійшла заява про усунення вказаних в ухвалі від 16.11.2022р. недоліків.

Наразі ухвалою суду від 12 грудня 2022р. позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання.

Внаслідок розгляду справи у підготовчому засіданні 9 лютого 2023р. господарським судом оголошувалась перерва до 14 год. 30 хв. 10 лютого 2023р., проте у визначений час засідання не відбулось через повітряну тривогу.

З аналогічних причин також не відбулось підготовче засідання, призначене на 20 лютого 2023р.

При цьому у межах підготовчого провадження представником відповідача подано заяву від 27.01.2023р. (вх. № 05-08/318/23 від 30.01.2023р.), у якій адвокат просить позовну заяву залишити без руху, оскільки позивачем будь-яких доказів на підтвердження ринкової вартості майна на день подання позову (зокрема звіт про оцінку майна, висновок експерта), витребувати яке з незаконного володіння просить позивач, не надано.

Господарський процесуальний кодекс України у статтях 162, 164, 172 встановлює низку вимог, яким повинна відповідати позовна заява, яка подається до суду, а також додані до позовної заяви документи.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За статтею 164 Господарського процесуального кодексу України визначено документи, що додаються до позовної заяви. Так, частиною 1 вказаної статті передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до частини другої статті 4 цього Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 2).

У постанові від 25.08.2020р. у справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162, пунктів 1-3 частини першої статті 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019р. у справі № 907/9/17).

Відповідно до частини другої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи (частина друга статті 163 ГПК України).

Судом встановлено, що позивачем заявлено вимоги майнового характеру про витребування нерухомого майна: складу запчастин загальною площею 214 кв.м вартістю 23 390,20 грн. згідно договору купівлі-продажу від 12.09.2013р. За позовні вимоги майнового характеру позивачем сплачено 2 481 грн. судового збору.

Відповідно до ст. 12 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору.

В той же час, чинним процесуальним законодавством позивача не зобов`язано проводити актуалізацію ринкової вартості майна, що є предметом позову. Таке визначення міститься у постановах Верховного Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, справа № 918/188/21 від 19.10.2021р. та справа № 910/15316/21 від 28.04.2022р.

Тому з огляду на положення частини другої статті 6 Закону України "Про судовий збір" та частини другої статті 163 ГПК України суд вважає за необхідне здійснити розгляд справи по суті та встановивши при розгляді справи, що ціна вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, розподілити судові витрати за результатами такого розгляду відповідно до статті 129 ГПК України.

Згідно з частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

Також місцевим господарським судом враховано, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції.

Подібний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.08.2020 у справі № 177/1163/16-ц.

Окрім того, судом відмічається, що в ухвалі суду від 16.11.2022р. зазначено, що положеннями ч. 3 ст. 174 ГПК України передбачено, що якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Відтак, враховуючи те, що позивачем було усунуто недоліки при поданні позову, судом було постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

З огляду на вказане, клопотання відповідача (вх. № 05-08/318/23 від 30.01.2023р.) про залишення позовної заяви державного підприємства "Хмельницьке" без руху задоволенню не підлягає.

Окрім того в межах підготовчого провадження від голови комісії з припинення державного підприємства "Хмельницьке", с. Лісові Гринівці Хабаля М.Й. суд отримав клопотання (вх. № 05-08/493/23 від 13.02.2023р.) про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Фонду державного майна України.

Необхідність задоволення цього клопотання заявник підтвердив безпосередньо в засіданні 27.02.2023р., тоді як представник відповідача проти нього не заперечив.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Частинами 4 та 5 ст. 50 ГПК України визначено, що про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог, мають процесуальні права та обов`язки, встановлені статтею 42 цього Кодексу.

З врахуванням тієї обставини, що наказом № 142 від 05.03.2009р. функції управління майном державного підприємства "Хмельницьке" передано регіональному відділенню Фонду державного майна України по Хмельницькій області, а згідно п.3.5. Статуту позивача відчужувати майнові об`єкти та земельні ресурси, що належать до основних фондів, підприємство вправі лише за попередньою згодою органу управління майном, до сфери управління якого воно належить, і винятково на конкурентних засадах, якщо інше не встановлено законом, суд вважає за необхідне залучити у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача, Фонд державного майна України, так як рішення по даній справі може вплинути на права та обов`язки вказаної юридичної особи.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадку залучення до участі у справі третьої особи.

З огляду на викладене, в зв`язку з залученням третьої особи, підготовче засідання слід відкласти на іншу дату на підставі п. 2 ч. 2 ст. 183 ГПК України.

Згідно ч. 3 ст. 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття підготовчого провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжено не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Враховуючи неможливість вчинення усіх дій, передбачених ст. 182 ГПК України, зважаючи на залучення третьої особи, для належної підготовки справи для розгляду по суті, суд вважає за необхідне постановити ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання на іншу дату.

Керуючись ст.ст. 50, 177, 183, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Продовжити строк підготовчого провадження у справі № 924/846/22 на 30 днів.

Підготовче засідання відкласти на 14 год. 30 хв. 6 березня 2023 р.

В задоволенні клопотання ТОВ "Хмельницьке", с. Лісові Гринівці Хмельницького району (вх. № 05-08/318/23 від 30.01.2023р.) про залишення позовної заяви державного підприємства "Хмельницьке" без руху відмовити.

Залучити до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Фонд державного майна України (01133, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/9).

Позивачу надіслати третій особі копію позовної заяви з додатками відповідно до ч. 2 ст. 172 ГПК України.

Третій особі надати у строк до 5 березня 2023 року пояснення, у яких викласти свої аргументи і міркування з правовим обґрунтуванням щодо поданого позову, в тому числі щодо надання попередньої згоди Фондом державного майна України, як органом управління майном позивача, на відчуження спірного майна позивача та щодо продажу такого майна на конкурентних засадах. Пояснення надати з урахуванням вимог ст. 168 ГПК України.

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Хмельницької області за адресою: м. Хмельницький, майдан Незалежності, 1.

Участь позивача, відповідача та третьої осіб в підготовчому засіданні не є обов`язковою.

Ухвала набирає законної сили після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.Грамчук

Всім реком. з повідомленням.

Відрук: 4 прим.

1 - до справи;

2 - позивачу (вул. Центральна, 4, с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області),

3 - відповідачу (вул. Центральна, 4, с. Лісові Гринівці Хмельницького району Хмельницької області),

4- третій особі (01133, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, 18/9).Електронні адреси:

третьої особи .