РІШЕННЯ

Іменем України

14 лютого 2023 року справа № 927/373/22
Господарський суд Чернігівської області у складі судді Демидової М.О., за участю секретаря судового засідання Хіловської І.Д., розглянувши матеріали справи за позовом керівника Козелецької окружної прокуратури, вул. Євгена Лоскота, 1, смт. Козелець, 17000, e-mail: , в інтересах держави в особ позивача-1: Північного офісу Державної аудиторської служби України, вул. Січових Стрільців (Артема), 18, м.Київ, 04053, e-mail:

позивача-2: Кіптівської сільської ради, вул. Слов`янська, 51а, с. Кіпті, Чернігівського району Чернігівської області, 17050, e-mail:

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз Збут", вул. Любецька, 68, м. Чернігів, 14021, e-mail:

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 233764 грн.

Представники сторін:

від позивача-1: Мойсієнко Н.О., головний спеціаліст-юрисконсульт;

від позивача-2: не прибув;

від відповідача: Козінова Г.О., адвокат;

від прокуратури: Сидоренко Ю.К., прокурор;

В С Т А Н О В И В:

Керівник Козелецької окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Чернігівської області в інтересах держави в особі Північного офісу Державної аудиторської служби України, Кіптівської сільської ради з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз Збут" про визнання недійсними: додаткової угоди щодо зміни ціни № 1 від 29.01.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни №2 від 04.02.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни № 3 від 08.02.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни №4 від 09.02.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни №5 від 03.03.2021; додаткової угоди щодо зміни ціни №6 від 05.03.2021; стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз збут" на користь Кіптівської сільської ради коштів у сумі 233764 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що виконання зобов`язань за додатковими угодами до договору, укладеними з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, призвело до безпідставної зміни істотних умов договору після його укладення та збільшення ціни за одиницю товару та як наслідок нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів.

Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 04.07.2022 відкрите провадження у справі №927/373/22 за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 02.08.2022.

20.07.2022 від позивача-1(Північного офісу Державної аудиторської служби ) на адресу суду надійшли письмові пояснення №262525-17/1460-2022 від 18.07.2022 із зазначенням про те, що заходи державного фінансового контролю у Кіптівській сільській раді не проводились; про відсутність підстав для залучення Північного офісу Державної аудиторської служби в якості позивача у справі за позовом.

У судове засідання прибули представник позивача-1 та прокуратури.

02.08.2022 від відповідача на адресу суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи №Ю-1916 від 02.08.2022.

Позивач-2 у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом надсилання ухвали від 16.08.2022 на електронну адресу позивача-2 - .

Такий спосіб повідомлення учасників судового процесу є належним та таким, що узгоджується із позицією Верховного Суду, сформованою у справі №761/14537/15-ц від 13.07.2022

Підготовче засідання було відкладено на 16.08.2022, 12:10, про що прокурор та позивач-1 повідомлені під розписку, а відповідач, позивач-2 - ухвалою від 02.08.2022, направленою на їх електронні адреси.

10.08.2022 від відповідача на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву №Ю-1934 від 08.08.2022, у якому відповідач щодо позовних вимог заперечив, посилаючись на відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі позивача-1 у даній справі; посилався на відсутність підстав для звернення прокурора з позовом до суду; додаткові угоди були укладені без порушення вимог, визначених ст. 41 Заакону України "Про публічні закупівлі"; підстави для стягнення з відповідача грошових коштів відсутні.

16.08.2022 від прокуратури на електронну адресу суду надійшла відповідь на відзив, у якій прокурором зазначено про те, що обставини, викладені відповідачем у відзиві на позов є необгрунтованим та спростовуються викладеними у позовній заяві доводами та поданими доказами.

У судове засідання 16.08.2022 прибули представники позивача-1, відповідача та прокурора.

Представник відповідача-2 у судове засідання не прибув, про час та дату судового засідання повідомлявся належним чином.

У підготовчому засіданні судом постановлено про продовження строку підготовчого провадження на 29 днів та оголошено перерву до 20.09.2022.

22.08.2022 від прокуратури на адресу суду надійшла відповідь на відзив, аналогічна за своїм змістом відповіді на відзив, поданій на електронну адресу 16.08.2022.

22.08.20222 від відповідача на адресу суду надійши заперечення на відповідь на відзив №Ю-1963 від 17.08.2022. У поданих відповідачем запереченнях на відповідь на відзив останній вказав про те, що у Північного офісу Держаудитслужби відсутні законодавчі підстави для звернення до суду. Відповідач вказав про те, що Закон України «Про публічні закупівлі» не визначає, які саме документи можуть підтвердити ціни товару на ринку.

07.09.2022 від Козелекької окружної прокуратури на адресу суду надійшли письмові пояснення по суті спору.

У судове засідання 20.09.2022 прибули представники позивача-1, відповідача, прокуратури.

15.09.2022 та 20.09.2022 від позивача-2 на електронну адресу суду надійшли клопотання про розгляд справи без участі представника, не засвідчені електронним підписом, а тому залишені судом без розгляду.

У судовому засіданні 20.09.2022 суд постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження у справі №927/373/22 та призначення справи до судового розгляду по суті на 18.10.2022, 12:00.

07.10.2022 від позивача-2 на електронну адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи, призначений на 18.10.2022, без участі представника позивача-2. Вказане клопотання не засвідчене електронним підписом, а тому залишено судом без розгляду.

У судове засідання 18.10.2022 сторони не прибули, про час та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином.

Від позивача-2 на адресу суду надійшло клопотання №03-10/609 від 07.10.2022 про розгляд справи без участі представника позивача-2.

18.10.2022 від відповідача на адресу суду надійшло клопотання про відкладення судового засідання, яке призначено на 18.10.2022, на іншу дату. Клопотання обґрунтоване тривалою повітряною тривогою на території України та попередженням Державної служби з надзвичайних ситуацій в Україні (Чернігівська область) про високу ймовірність протягом дня (18.10.2022) ракетних обстрілів на усій території України.

Враховуючи те, що 18.10.2022 на території України, зокрема, у м. Чернігові, оголошувались повітряні тривоги та до суду подане зазначене клопотання відповідача, відкладено розгляд справи №927/373/22 по суті на 15.11.2022, 12:30, про що сторін повідомлено належним чином.

У судове засідання 15.11.2022 прибули представники позивача-1, відповідача, прокуратури.

Позивач-2 у судове засідання не прибув, про час та дату судового засідання повідомлений належним чином.

У судовому засіданні 15.11.2022 оголошувалась перерва до 06.12.2022.

У зв`язку з аварійним вимкненням електропостачання у будівлі суду 06.12.2022 судове засідання, призначене на 06.12.2022, 11:40 не відбулося з незалежних від суду причин.

Ухвалою суду від 07.12.2022 судове засідання у справі №927/373/22 призначено на 27.12.2022, 12:30.

У судове засідання 27.12.2022 сторони не прибули, про час та дату судового засідання повідомлені належним чином.

У зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на усій території України та на виконання наказу голови Господарського суду Чернігівської області від 12.07.2022 №24-од судом оголошено перерву у судовому засіданні до 24.01.2023, 12:40, про що сторін повідомлено ухвалою суду від 27.12.2022.

У судове засідання 24.01.2023 сторони не прибули, про час та дату судового засідання повідомлені належним чином.

12.01.2023 від відповідача на адресу суду надійшло клопотанняп про відкладення розгляду справи.

У зв`язку з оголошенням повітряної тривоги на усій території України та на виконання наказу голови Господарського суду Чернігівської області №24-од від 12.07.2022 судом оголошено перерву у судовому засіданні до 14.02.2023, 11:30, про що сторін повідомлено ухвалою суду від 24.01.2023.

У судове засідання 14.02.2023 прибули представники позивача-1, відповідача, прокуратури.

Позивач-2 у судове засідання не прибув, про час та дату повідомлений належним чином, що підтверджено поштовим повідомленням від 25.01.2023.

Враховуючи достатність часу, наданого сторонам для подачі доказів в обґрунтування своїх позиції у справі, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивності господарського процесу, господарським судом в межах наданих йому повноважень, сторонам створені усі належні умови для надання доказів.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно дослідивши надані докази, суд встановив такі фактичні обставини.

Кіптівською сільською радою (позивач-2) 01.12.2020 на веб-порталі публічних закупівель «Prozorro» розміщено оголошення за №UA-2020-12-01-003267-b про відкриті торги на закупівлю природного газу обсягом 107090 куб.м, за бюджетні кошти на суму 1177990,00 грн.(т. а.с. 48).

За результатом електронного аукціону та розгляду тендерної пропозиції тендерним комітетом Кіптівської сільської ради відповідно до протоколу розкриття тендерних пропозицій від 18.12.2020 Товариство з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз Збут" визнано переможцем тендерну пропозицію учасника відкритих торгів на закупівлю природного газу (т. 1, а.с. 50-52).

06.01.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз Збут" (постачальником, відповідач) та Кіптівською сільською радою (споживач, позивач-2) укладено договір постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021(т. 1, а.с.74-81), відповідно до умов п. 1.1 якого постачальник зобов`язується передати у власність споживачу у 2021 році природний газ, код за ДК 021:20-6 газове паливо (природний газ), а споживач зобов?язується прийняти та оплатити вартість газу у розмірах, строки та порядку, що визначені договором.

Відповідно до п. 1.2 договору річний плановий обсяг постачання газу - до 107090 тис.куб. м.

За п.3.1 договору розрахунки за поставлений споживачеві газ здійснюються за цінами, що вільно встановлюються між постачальником та споживачем. Підписуючи договір, споживач підтверджує що ознайомлений з тим, що протягом дії договору ціна на газ може змінюватись, про що Сторони укладатимуть відповідні додаткові угоди. Підписуючи цей договір, споживач підтверджує що йому надане належне повідомлення про порядок зміни ціни газу протягом дії договору і ніяких інших повідомлень про зміну ціни газу не вимагається.

За умовами п.3.2 договору ціна одного кубічного метру газу включає компенсацію вартості послуги доступу до потужності, а також ПДВ 20%. Загальна ціна одного кубічного метру газу складає 5,94 грн., в т.ч. ПДВ 20%.

Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до договору (п. 3.3 договору).

Сторони домовились, що ціна газу, розрахована відповідно до пунктів 3.2. та 3.3 цього договору, застосовується сторонами при складанні актів приймання-передачі газу та розрахунках за договором (п. 3.4 договору).

Загальна сума договору складається із сум вартості газу, поставленого споживачеві за договором і складає 636114,60 грн., в т.ч. ПДВ 20%(п. 3.6 договору).

Пунктом 9.1 договору передбачено, що він набуває чинності з дати підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення їх підписів печатками сторін (за наявності) і діє в частині постачання газу з газової доби, з якої споживач включений до Реєстру споживачів ТОВ «Чернігівгаз Збут» в інформаційній платформі оператора ГТС, а саме з 01.01.2021 до 31.12.2021 , а в частині проведення розрахунків - до їх повного здійснення.

У відповідності до п. 9.5, 9.6 договору будь-які зміни та доповнення до нього вважаються дійсними, якщо вони здійснені в письмовій формі та підписані уповноваженими на це представниками сторін шляхом укладання додаткової угоди. Будь-які зміни, доповнення та додатки до цього договору, внесені належним чином, є його невід`ємними частинами.

Сторони у п.9.8 договору погодили, що істотні умови цього договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зменшення обсягів закупівлі з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в цьому договорі; продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми визначеної в договорі про закупівлю; погодження зміни ціни в договорі про закупівлюв бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/бо пільг оподаткування; зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

У подальшому за ініціативою ТОВ "Чернігівгаз збут" між сторонами було укладено додаткові угоди щодо зміниціни до договору, що стосувалися зміни ціни за одиницю товару та обсягів постачання газу, а саме:

- №1 від 29.01.2021, за умовами якої з 01.01.2021 збільшено ціну на газ до 6,5334 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 97363,48 тис. куб.м. (т. 1, а.с. 85). Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №1757/20 від 04.01.2021, листа відповідача №14704-Сл-341/66-0121 від 11.01.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди (т.1, а.с.86). В інформаційній цінової довідці Харківської торгово-промислової палати №1757/20 від 04.01.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу грудня, січня 2020 року наринку України за результатами тогів на ТБ "Українська енергетична біржа" станом на 29.12.2020. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів.

- № 2 від 04.02.2021, за умовами якої з 01.01.2021 збільшено ціну на газ до 7,18608грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 88520,38 куб.м. (т.1, а.с. 88). Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №62/21 від 14.01.2021 (т.1, а.с. 91), листа відповідача №14704-Сл-341/67-0121 від 19.01.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди (т.1, а.с.90). В інформаційній ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №62/21 від 14.01.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу грудня 2020 року, січня 2021 року на ринку України за результатами тогів на ТБ "Українська енергетична біржа" станом на 31.12.2020, 13.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів.

- № 3 від 08.02.2021, за умовами якої з 01.01.2021 збільшено ціну на газ до 7,90397 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 80480,38 куб.м. (т.1, а.с. 94). Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №116/21 від 20.01.2021 (т.1, а.с.97), листа відповідача №14704-Сл-341/68-0121 від 21.01.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди (т.1, а.с.96). В ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №116/21 від 20.01.2021 наведена інформація за результатами тогів на ТБ "Українська енергетична біржа" про середньозважені ціни на природний газ на европейських хабах (газорозподільчих центрах) до кордону України станом на 04.01.2021, 13.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів.

- № 4 від 09.02.2021, за умовами якої з 01.01.2021 збільшено ціну на газ до 8,69358 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 73170,60 куб.м. (т.1, а.с. 99). Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №163/21 від 27.01.2021(т.1, а.с.102), листа відповідача №14704-Сл-341/217-0121 від 27.01.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди (т.1, а.с.101). В ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №№163/21 від 27.01.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу грудня 2020 року, лютого 2021 року наринку України за результатами тогів на ТБ "Українська енергетична біржа" станом на 31.12.2020, 22.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів.

- № 5 від 03.03.2021, за умовами якої з 01.02.2021 збільшено ціну на газ до 9,56207 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 68556,92 куб.м. (т.1, а.с. 105). Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №232/21 від 02.02.2021(а.с.108), листа відповідача №14704-Сл-844/1-0221 від 02.02.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди (т.1, а.с.107). В ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №232/21 від 02.02.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу січня 2021 року, лютого 2021 року на ринку України за результатами тогів на ТБ "Українська енергетична біржа" станом на 04.01.2020, станом на 19.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів.

- № 6 від 05.03.2021, за умовами якої з 01.02.2021 збільшено ціну на газ до 9,90 грн. за 1 куб.м. з ПДВ та зменшено річний обсяг постачання газу до 66980,49 куб.м. (т.1, а.с. 110). Зміни до договору шляхом укладення додаткової угоди щодо зміни ціни внесено сторонами на підставі цінової довідки Харківської торгово-промислової палати №393/21 від 17.02.2021 (т.1, а.с.113-115), листа відповідача №14704-Сл-844/2-0221 від 17.02.2021, яким повідомлено позивача-2 про зміну ціни та надіслано проект додаткової угоди (т.1, а.с.112). В ціновій довідці Харківської торгово-промислової палати України №393/21 від 17.02.2021 наведена інформація про середньозважені ціни на природний газ ресурсу січня 2021 року, лютого 2021 року на ринку України за результатами тогів на ТБ "Українська енергетична біржа" станом на 05.01.2020, станом на 21.01.2021. Згідно із п. 9 примітки цінова довідка є фактографічною та не враховує умов договорів та контрактів.

Додатковою угодою № 7 від 16.06.2021 змінено умови договору та визначено загальну суму договору - 636114,31 грн. (т.1, а.с. 116). За доводами прокурора, ціна за 1 куб.м. газу виросла з 5,94 грн. до 9,90 грн. (або на +66,6%), а річний обсяг постачання газу зменшився з 107090 куб.м. до 66980,49 куб.м (або на - 37,45 %). Відтак вартість 1 куб.м. газового палива за договором №41АВ147-7-21 від 06.01.2021 протягом його дії у 2021 році зросла на 3,96 грн. (+66,6%), а загальний об`єм палива зменшився на 40,11тис. куб.м. (- 37,45 %).

На виконання умов договору між позивачем-2 та відповідачем підписано Акти прийому-передачі природного газу № ЧРЗ80010749 від 19.02.2021 на суму 45033,81 (т. 1, а.с. 117) № ЧР381002226 від 18.03.2021 на суму 224442,31 грн. (т.1, а.с. 125), № ЧРЗ81003493 від 23.04.2021 на суму 151108,15 грн. (т.1, а.с. 129), № ЧРЗ81005046 від 10.06.2021 на суму 21019,18 грн. (т.1, а.с. 133)

Позивач-2 повністю розрахувався за поставлений відповідачем на підставі перерахованих вище актів природний газ на загальну суму 636114,31грн., що підтвердено платіжними дорученнями (т.1, а.с. 118-124,126,128,130-131,134-136).

Прокурором вказано, що укладення вказаних вище угод про зміну істотних умов договору закупівлі шляхом неодноразового збільшення ціни на газ свідчить про недобросовісність дій відповідача після перемоги на аукціоні та порушення принципів закупівель, визначених Законом, а тому TOB «Чернігівгаз збут» під час укладення додаткових угод всупереч вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» збільшено ціну газового палива без належного підтвердження наявності коливання ціни. Замовником здійснено оплату товару значно за вищою ціною, ніж вони розраховували під час укладення договору. Посилаючись на те, що внесення змін до спірного договору здійснено з порушенням вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» тобто, належним чином не обґрунтовано та порушує інтереси суспільства та держави в особі Кіптівської сільської ради, прокурор звернувся до суду з вимогою про визнання вищезазначених додаткових угод недійсними.

Також прокурор зазначає, що оскільки внаслідок укладення з порушенням вимог закону додаткових угод №№ 1-6, якими збільшено ціну, позивачем-2 з місцевого бюджету, то у разі визнання угод недійсними з ТОВ «Чернігівгаз збут» на користь Кіптівської сільської ради підлягають стягненню та поверненню до бюджету на підставі ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України безпідставно сплачено відповідачу кошти у сумі 233764 грн. (з ПДВ). Обрахунок здійснено виходячи з первісної ціни у договорі за 1 куб.м - 5,94 грн. (з ПДВ), без урахування додаткових угод (Кіптівська сільска рада за переданий природний газ об`ємом 67735,805 куб.м. за первісною ціною в договорі повинен був сплатити 402350,682 грн. з ПДВ, у той же час фактично сплатив 636114,31 грн. Враховуючи первісну ціну в основному договорі, відповідач мав би поставити 107089,951 куб.м (363114,31 грн. / 5,94 грн.)).

Відповідач у відзиві на позов щодо позовних вимог заперечив, посилаючись на відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі позивача-1 у даній справі; посилався на відсутність підстав для звернення прокурора з позовом до суду; зазначив, що додаткові угоди були укладені без порушення вимог, визначених ст. 41 Заакону України "Про публічні закупівлі"; підстави для стягнення з відповідача грошових коштів відсутні.

Дослідивши обставини справи, надані матеріали, оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку пронеобхідність залишення позову Козелецької окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача 1 - Північного офісу Державної аудиторської служби України, до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз Збут" про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 233764 грн. без розгляду.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" уповноважений орган - це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні унормовано положеннями Закону України "Про основні засади здійснення фінансового контролю в Україні" та Положенням про Державну аудиторську службу України (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016).

Відповідно до ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення фінансового контролю в Україні" визначено, що головними завданнями органу державного фінансового контролю, зокрема є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності в міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували в періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували в періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, за дотриманням законодавства про закупівлі.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016 визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (п.1Положення).

Згідно із підпунктом 3 пункту 4 Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель.

Відповідно до вказаного Положення Держаудитслужба вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, зокрема звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (пп.9 п.4 Положення).

Згадані норми узгоджуються з положеннями статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", якою визначено права органу державного фінансового контролю пред`являти керівникам та іншим особам підприємств, установ та організацій, що контролюються, обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення виявлених порушень законодавства, вилучати в судовому порядку до бюджету виявлені ревізіями приховані і занижені валютні та інші платежі, ставити перед відповідними органами питання про припинення бюджетного фінансування і кредитування, якщо отримані підприємствами, установами та організаціями кошти і позички використовуються з порушенням чинного законодавства (п. 7); звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів (п. 10), при виявленні збитків, завданих державі чи підприємству, установі, організації, що контролюється, визначати їх розмір у встановленому законодавством порядку (п. 13).

Таким чином, категорію спорів, у яких органи державного фінансового контролю можуть бути безпосередньо позивачем (діяти в інтересах держави), визначено пунктом 10 статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні".

Поряд з цим відносини органу державного фінансового контролю та інших державних органів під час реалізації заходів державного фінансово контролю, зокрема в частині, пов`язаній з наслідками належного чи неналежного дотримання ними господарського цивільного та іншого законодавства під час укладення та виконання договорів, у даному випадку обмежено нормами пункту 8 статті 10 вказаного Закону, який аналогічно визначений у підпункті 20 пункту 6 Положення про Державну аудиторську службу України.

Згідно із пунктом 8 частини першої статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право, крім іншого, порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

Аналіз вищенаведених норм Закону свідчить, що орган держаного фінансового контролю наділений лише правом порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, за результатами проведених заходів державного фінансового контролю.

Як встановлено судом, Козелецькою окружною прокуратурою до Управління Північного офісу Держаудитслужби надсилався лист (№451-вих-22 від 04.02.2022) (т.1, а.с. 37-140), в якому повідомлено про виявлені порушення вимог законодавства про публічні закупівлі та з метою з`ясування питання щодо вжиття заходів щодо визнання недійсними додаткових угод щодо зміни ціни до договору № 41АВ147-7-21 від 06.01.2021.

Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області листом №262531-17/727-2022 від 22.02.2022 (т.1, а.с. 141-144) повідомлено, що заходів державного фінансового контролю у Кіптівській сільській раді не проводились, а отже питання порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель (укладання договору № 41АВ147-7-21 від 06.01.2021 та додаткових угод до нього) не перевірялось. Підстави для проведення моніторингу закупівлі у позивача-1 відсутні внаслідок розміщення позивачем-2 в електронній системі закупівель звіту про виконання спірного договору про закупівлю. Аудитслужбою зазначено, про те, що платном проведення заходів державного фінансового контролю Північного офісу Держаудитслужби у Кіптівській сільській раді не передбачено.

Відповідно до ч. 1 статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення фінансового контролю в Україні" контроль за дотриманням законодавства в сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі в порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Отже, питання здійснення закупівель можуть перевірятися під час одного зі згаданих видів державного фінансового контролю, який визначається на підставі положень законодавства відповідно до конкретних обставин.

Інспектування здійснюється органом державного фінансового контролю у формі ревізії та полягає у документальній і фактичній перевірці певного комплексу або окремих питань фінансово-господарської діяльності підконтрольної установи, яка повинна забезпечувати виявлення наявних фактів порушення законодавства, встановлення винних у їх допущенні посадових і матеріально відповідальних осіб (стаття 4 Закону України "Про основні засади здійснення фінансового контролю в Україні").

Згідно статті 11 Закону України "Про основні засади здійснення фінансового контролю в Україні" плановою виїзною ревізією вважається ревізія у підконтрольних установах, яка передбачена у плані роботи органу державного фінансового контролю. Така ревізія проводиться за сукупними показниками фінансово-господарської діяльності підконтрольних установ не частіше одного разу на календарний рік.

Відповідно до пункту 3 Порядку планування заходів державного фінансового контролю Державною аудиторською службою та її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №955 від 08.08.2001, зі змінами, проведення державного фінансового аудиту та інспектування здійснюється відповідно до планів проведення заходів державного фінансового контролю, які складаються на плановий період, яким є кожний квартал.

Позаплановою ревізією вважається ревізія, яка не передбачена в планах роботи органу державного фінансового контролю і проводиться на підставі рішення суду за наявності обставин, визначених у статті 11 Закону України "Про основні засади здійснення фінансового контролю в Україні".

Вичерпний перелік підстав для проведення перевірки закупівель визначено пунктом 4 Порядку проведення перевірок закупівель Державною аудиторською службою та її міжрегіональними територіальними органами, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №631 від 01.08.2013, зі змінами, а саме: перевірки закупівель проводяться за письмовим рішенням керівника органу державного фінансового контролю або його заступника за наявності однієї з таких підстав:1) виникнення потреби у документальній та фактичній перевірці питань, які не можуть бути перевірені під час моніторингу процедури закупівлі, а саме: укладення договору (договорів) до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель відповідно до вимог законодавства; стану виконання умов договору, внесення змін до нього, в тому числі вимог щодо якості, кількості (обсягів) предмета закупівлі, ціни договору;поділу предмета закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедур закупівель/спрощених закупівель у визначеному законодавством порядку; 2) наявність доручення або рішення Кабінету Міністрів України, Мінфіну щодо проведення перевірки закупівель; 3) виявлення органом державного фінансового контролю вищого рівня під час перевірки (в порядку здійснення контролю за достовірністю висновків органу державного фінансового контролю нижчого рівня) актів перевірки закупівель/висновків про результати моніторингу процедури закупівлі невідповідності їх змісту вимогам законодавства. Перевірка закупівель може бути ініційована органом державного фінансового контролю вищого рівня, якщо розпочато дисциплінарне провадження стосовно посадових або службових осіб органу державного фінансового контролю нижчого рівня, які проводили перевірку закупівель, моніторинг процедури закупівлі або у разі повідомлення їм про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначено статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до абзацу 3 частини 1 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі", моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його дії.

У письмових поясненнях Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області вказало про те, що планом проведення заходів державного державного фінансового контролю Північного офісу Держаудитслужби на перший квартал 2022 року та планом проведення заходів державного державного фінансового контролю Держаудитслужби на перший квартал 2022 року (в частині державних фінансових аудитів) не передбачено проведення заходів державного фінансового контролю у Кіптівській сільсьій раді. Вказано про те, що в електронній системі закупівель Кіптівською сільською радою оприлюднено звіт про виконання спірного договору про закупівлю, а тому підстави для проведення моніторингу закупівлі у позивача-1 відсутні.

За таких обставин правові підстави для проведення моніторингу у порядку встановленому Законом України "Про публічні закупівлі" в Управлінням Північного офісу Держаудитслужби відсутні, а доводи позивача- 1 у цій частині судом приймаються до уваги.

Слід зазначити, що про вищевказані обставини Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області листом №26253-17/727-2022 від 22.02.2022 повідомлено Козелецьку окружну прокуратуру, тобто до подання позову.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

Судом враховано, що підставою для звернення до суду з позовом у даній справі не є результати державного фінансового контролю, а відтак залучення Козелецькою окружною прокуратурою Північного офісу Держаудитслужби в якості позивача у даній справі є безпідставним та неможливим, оскільки у спірних правовідносинах Держаудитслужба не набула статусу позивача.

Також суд звертає увагу та той факт, що прокурором в інтересах Держаудитслужби не заявлено жодних позовних вимог.

У зв`язку з викладеним у прокурора відсутні підстави наполягати на встановленні факту бездіяльності Північного офісу Державної аудиторської служби України, яка полягає у неналежному захисті державних інтересів щодо реалізації державної політики у сфері фінансового контролю, зокрема, при здійсненні державних закупівель.

З огляду на викладене суд доходить до висновку про те, що у даному випадку відсутні законні підстави для представництва прокурором інтересів держави в особі позивача 1- Північного офісу Державної аудиторської служби України, що свідчить про звернення з позовом особи, яка не може бути позивачем у справі, та є підставою для залишення без розгляду позову Козелецької окружної прокуратури в особі позивача - Північного офісу Державної аудиторської служби України, до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз Збут" про визнання додаткових угод недійсними та стягнення 233764 грн.

Дослідивши обставини справи, надані матеріали, оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність задоволення позову в інтересах держави в особі позивача- 2 у повному обсязі з таких підстав.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14.10.2014у № 1697-VII "Про прокуратуру", який набрав чинності 15.07.2015.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Частиною сьомою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічна правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

У підтвердження здійснення повідомлення в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" до позовної заяви додано повідомлення про підготовку позову в інтересах держави в особі Північного офісу Державної аудиторської служби та Кіптівської сільської ради, що підтверджено листом №1016ВИХ-22 від 27.06.2022 (т.1, а.с.163-174). Позивачем-2 не оспорюється факт отримання зазначеного повідомлення прокуратури.

Враховуючи викладене, прокурором вказані вимоги ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" виконано в повному обсязі.

Згідно відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, організаційна-правова форма Кіптівська сільська рада - орган державної влади.

Кіптівська селищна рада, як орган місцевої ради, та який у розумінні ст. 22 Бюджетного кодексу України є розпорядником бюджетних коштів нижчого рівня (за рахунок яких здійснювалася закупівля природного газу за договором), що уповноважений на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов`язань та здійснення видатків бюджету та зобов`язаний ефективно та раціонально використовувати бюджетні кошти, чим сприяти недопущенню порушень інтересів держави у бюджетній сфері та у сфері публічних закупівель. Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначені у Законі України «Про публічні закупівлі».

Кіптівська селищна рада, укладаючи оспорювані додаткові угоди до договору, є органом, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Згідно із відповіддю Кіптівської селищної ради №03-10/300 від 21.06.2022 (т. 1, а.с. 148), остання, з метою визнання недійсними додаткових угод до договору на постачання природного газу від 06.01.2021, укладених із ТОВ «Чернігівгаз Збут» та стягнення надмірно сплачених коштів до суду не звертався та звертатися не буде.

Сільрада є стороною спірних правочинів, є розпорядником бюджетних коштів та здійснює процедуру закупівель товарів, робіт і послуг за рахунок коштів місцевого бюджету згідно з законодавством України.

Незважаючи на те, що прокурором було повідомлено позивача-2 про допущені порушення при укладенні оскаржуваних додаткових угод, орган місцевого самоврядування не вжив жодних заходів для ймовірного захисту інтересів держави.

У постанові Верховного Суду від 08.02.2019 у справі №915/20/18 суд касаційної інстанції зазначив, що інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також й у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не має загальнодержавного характеру, але спрямоване на виконання функцій держави на конкретній території та реалізуються у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи (пункт 7. 23). Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.02.2019 у справі № 914/225/18.

Такого висновку дотримується Верховний суд і у постанові від 07.09.2022 у справі №927/1058/21.

З викладеного вбачаються наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду із вказаним позовом у даній справі з огляду на незаконне використання бюджетних коштів шляхом укладення оспорюваних додаткових угод, на підставі яких сплачено кошти у надмірній сумі, і невжиттям уповноваженим органом у спірних правовідносинах, заходів щодо усунення таких порушень.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність обгрунтованих підстав для звернення прокурора з даним позовом до суду в інтересах держави в Кіптівської сільської ради, а тому заперечення відповідача у цій частині є безпідставними та відхиляються судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 73, ч. 1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Відповідно до п. 6 розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про публічні закупівлі» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» № 114-ІХ від 19.09.2019, договори про закупівлю, укладені у порядку та на умовах, установлених до введення в дію цього Закону, виконуються в повному обсязі до закінчення строку, на який такі договори були укладені. Зміни до таких договорів вносяться у порядку та на умовах, встановлених до введення в дію цього Закону.

Як встановлено судом, основний договір укладено 06.01.2021, тобто після введення в дію (19.04.2020) Закону України «Про внесення змін до Закону України "Про публічні закупівлі" та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель» № 114-ІХ від 19.09.2019, а тому виконання договору здійснювалося відповідно до положень Закону України «Про публічні закупівлі» у новій редакції.

В частині першій ст. 175 Господарського кодексу України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 185 Господарського кодексу України до укладення господарських договорів на біржах, оптових ярмарках, публічних торгах застосовуються загальні правила укладення договорів на основі вільного волевиявлення, з урахуванням нормативно-правових актів, якими регулюється діяльність відповідних бірж, ярмарків та публічних торгів.

Статтею 655 Цивільного кодексу України визначено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Згідно із частинами 4, 5 ст. 656 Цивільного кодексу України до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом.

У даній справі сторони уклали договір за результатами процедури відкритих торгів на виконання вимог Закону України "Про публічні закупівлі", який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

Положеннями статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників та рівне ставлення до них; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Вказаний Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі").

Відповідно до частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії; 3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені істотні умови договору про закупівлю (після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі) замовником за яким є суб`єкт, визначений у частині першій статті 2 Закону України "Про особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг.

У абзаці 2 частини 3 ст. 6 Цивільного кодексу України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Отже, Закон України "Про публічні закупівлі" встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а саме за пунктом 2 частини 5 наведеної норми - у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю що надає сторонам право змінювати умови договору щодо збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку.

Як встановлено судом, сторони у п.9.8 договору погодили, що істотні умови цього договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зменшення обсягів закупівлі з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в цьому договорі; продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми визначеної в договорі про закупівлю; погодження зміни ціни в договорі про закупівлюв бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/бо пільг оподаткування; зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

У разі настання обставин, передбачених п. 9.8 договору в частині збільшення ціни за одиницю товару, сторона, яка ініціює укладення відповідної додаткової угоди, надає іншій стороні своє обґрунтування та документальне підтвердження коливання ціни товару на ринку, що видане органом, який уповноважений здійснювати моніторинг цін на товари та визначати зміни ціни таких товарів на ринку, а також має право надавати відповідну інформацію іншим органам, підприємствам, установам, організаціям на їх запити. При цьому для порівняння цін документ (документи) про підтвердження коливання ціни товару на ринку обов`язково повинен (повинні) містити ринкову ціну на товар на дату укладення договору (чи дату внесення попередніх змін до нього) та ринкову ціну на товар, яка склалася в результаті її коливання. Підтвердженням коливання ціни товару може бути інформація про ціни на природний газ за результатами електронних біржових торгів, які склалися на відповідний розрахунковий період та оприлюднені на офіційному веб-сайті ТБ «Українська енергетична біржа». Зміна ціни за одиницю товару без попереднього постачання товару не допускається.

Таким чином, відповідач повинен довести належними доказами наявність підстав для внесення змін до договору в частині збільшення ціни товару та для застосування пункту 2 частини 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Верховний Суд у постанові від 18.03.2021 у справі № 924/1240/18 з подібних правовідносин вказав, що у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (п. 8.10 постанови).

Суд встановив, що станом на момент підписання договору сторони погодили всі істотні умови - предмет, ціну та строк виконання зобов`язань за договором відповідно до вимог частини 3 статті 180 Господарського кодексу країни та Закону України "Про публічні закупівлі".

Матеріалами справи, її фактичними обставинами підтверджено факт укладання між відповідачем та позивачем- 2 додаткових угод до договору, якими було збільшено ціну за 1 куб. м. газового палива (природного газу) більш ніж на 10 %, а саме: №1 від 29.01.2021, № 2 від 04.02.2021, № 3 від 08.02.2021, № 4 від 09.02.2021, № 5 від 03.03.2021, № 6 від 05.03.2021.

Обґрунтуванням укладання додаткових угод послугували надані відповідачем довідки Харківської торгово-промислової палати №62/21 від 14.01.2021, №1757/20 від 04.01.2021, №116/21 від 20.01.2021, №163/21 від 27.01.2021, №232/21 від 02.02.2021, №393/21 від 17.02.2021.

Суд, дослідивши зазначені документи, погоджується з доводами прокурора про те, що такі не містять інформації щодо коливання ціни на природний газ в бік її збільшення в період з дати укладання договору (06.01.2021) до дати укладання спірних додаткових угод.

У вищезазначених цінових довідках Харківської торгово-промислової палати наведена інформація фактично не містить жодного підтвердження коливання вартості газового палива з дати укладання Договору (06.01.2021) до моменту підписання додаткових угод та не є документальним обґрунтуванням зростання ціни вказаного товару. Тобто відповідач на момент проведення аукціону та укладення договору закупівлі міг та повинен був знати ціну товару на ринку. Крім того, згідно п. 9 Примітки вказаних інформаційних цінових довідок, зазначено про те, що такі довідки є фактографічними та не враховують умов договорів та контрактів.

Наведені довідки не можуть вважатися належним обґрунтуванням для зміни істотних умов договору, оскільки такі документи не містять відомостей щодо динаміки ціни на предмет закупівлі, у них відсутній аналіз вартості природного газу на конкретну дату у порівнянні з попередніми періодами дати укладання договору, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни природного газу на ринку, у зв`язку з чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов договору на підставі п. 2. ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Таким чином, необхідність внесення зазначених змін ціни не можна вважати обґрунтованою та такою, що підтверджена документально.

Доводи відповідача у цій частині спростовується вищезазначеним.

Суд також зазначає, що укладення додаткових угод до договору щодо зміни ціни на товар за відсутності підстав для цього, визначених Законом, тим самим спотворює результати торгів та нівелює економію, яку було отримано під час підписання договору.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

Вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 12.02.2020 у справі № 913/166/19.

Як зазначив Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма (ч. 4 ст. 36 Закону "Про публічні закупівлі") застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 04.08.2021 у справі № 912/994/20 з подібних правовідносин виклав правову позицію про те, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом так званого "каскадного" укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця (п. 57 постанови).

Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 3 Закону "Про публічні закупівлі".

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку про те, що під час укладення Кіптівською сільською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю «Чернігівгаз Збут» спірних додаткових угод до договору Договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів № 41АВ147-7-21 від 06.01.2021, сторони не дотримали вимоги п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки безпідставно змінили істотні умови договору, кожного разу при укладенні додаткових угод сторонами договору належним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено коливання ціни природного газу в період виконання умов договору. Сторонами договору не підтверджено належними доказами коливання ціни природного газу і під час розгляду цієї справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів. Частина 2 ст. 20 Господарського кодексу України серед способів захисту визначає визнання недійсними господарських угод з підстав, передбачених законом.

Згідно ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

У той же час, ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 цього кодексу.

Господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, або вчинене з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, або укладено учасниками господарських відносин з порушенням хоча б одним з них господарської компетенції (спеціальної правосуб`єктності) згідно із ч. 1 ст. 207 Господарського кодексу України може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або частково.

Враховуючи те, що додаткові угоди №1 від 29.01.2021, № 2 від 04.02.2021, № 3 від 08.02.2021, № 4 від 09.02.2021, № 5 від 03.03.2021, № 6 від 05.03.2021 укладено з порушенням вимог п.2 ч.5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», відповідно до статей 16, 203, 215 Цивільного кодексу України вказані додаткові угоди підлягають визнанню недійсними.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що вимога прокурора про визнання недійсними додаткових угод №1 від 29.01.2021, № 2 від 04.02.2021, № 3 від 08.02.2021, № 4 від 09.02.2021, № 5 від 03.03.2021, № 6 від 05.03.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів № 41АВ147-7-21 від 06.01.2021 є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Суд зазначає, що недійсність додаткових угод №1 від 29.01.2021, № 2 від 04.02.2021, № 3 від 08.02.2021, № 4 від 09.02.2021, № 5 від 03.03.2021, № 6 від 05.03.2021 не означає відсутність між сторонами договірних відносин, адже відносини між ними врегульовані договором, тобто зобов`язання є договірними (подібні висновки наведені в постановах Верховного Суду від 13.07.2021 у справі №927/550/20, від 18.06.2021 у справі №927/491/19).

Відповідно до ст. 12 Закону України "Про ринок природного газу" постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ належної якості та кількості у порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором. Права та обов`язки постачальників і споживачів визначаються цим Законом, Цивільним кодексом України та Господарським кодексом України, правилами постачання природного газу, іншими нормативно-правовими актами, а також договором постачання природного газу.

У ч. 2 ст. 712 Цивільного кодексу України передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 695 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Приписами ст. 699 Цивільного кодексу України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 Цивільного кодексу України "Купівля-продаж".

Як встановлено судом та не спростовано відповідачем у справі, Товариство з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз збут" на виконання умов договору поставило замовнику (Кіптівській сільські раді) 67735,805 куб.м. природного газу (згідно двосторонніх актів приймання-передачі до договору, належним чином засвідчені копії наявні у матеріалах справи). У рахунок оплати вартості природного газу за договором позивачем-2 сплачено на рахунок відповідача 636114,31 грн., що підтверджено копіями платіжних доручень, наявних у матеріалах справи.

Враховуючи первісну ціну у договорі №№ 41АВ147-7-21 від 06.01.2021, яка складала за 1 куб.м - 5,94грн. (з ПДВ), без урахування додаткових угод, Кіптівська сільска рада за спожитий природний газ у січні - лютому 2021 повинна була сплатити 402350,682 грн., в той час, як останньою фактично сплачено 636114,31грн., що перевищує вартість газу відповідно до умов договору на 233764 грн.

Таким чином, отримана відповідачем оплата у сумі 233764грн. (за товар, який не був поставлений відповідачем) підлягає стягненню з відповідача в межах заявлених вимог на підставі частини 1 статті 670 Цивільного кодексу України.

Решту аргументів відповідача суд визнає такими, що не мають суттєвого впливу на прийняття рішення у даній справі та не спростовують висновків суду.

Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Верховного суду №917/1062/21 від 22.06.2022.

За наведених фактичних обставин суд доходить висновку про те, що позовні вимоги прокурора обгрунтовані та підлягають задоволенню у повному обсязі.

Керуючись статтями 129, 232, 236-241, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

в и р і ш и в:

1. Позов керівника Козелецької окружної прокуратури в особі позивача - Північного офісу Державної аудиторської служби України, до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз Збут" про визнання додаткових угод №1 від 29.01.2021, №2 від 04.02.2021, №3 від 08.02.2021, №4 від 09.02.2021, №5 від 03.03.2021, №6 від 05.03.2021 недійсними та стягнення 233764 грн. залишити без розгляду.

2. Позов керівника Козелецької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Кіптівської сільської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз Збут", про визнання додаткових угод №1 від 29.01.2021, №2 від 04.02.2021, №3 від 08.02.2021, №4 від 09.02.2021, №5 від 03.03.2021, №6 від 05.03.2021 недійсними та стягнення 233764 грн. задовольнити повністю.

3. Визнати недійсними:

-додаткову угоду щодо зміни ціни №1 від 29.01.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

-додаткову угоду щодо зміни ціни №2 від 04.02.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

- додаткову угоду щодо зміни ціни №3 від 08.02.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

-додаткову угоду щодо зміни ціни №4 від 09.02.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

- додаткову угоду щодо зміни ціни №5 від 03.03.2021 до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

- додаткову угоду щодо зміни ціни №6 від 05.03.2021до договору постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ147-7-21 від 06.01.2021;

8. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Чернігівгаз збут" (14021, м. Чернігів, вул. Любецька, 68, код 39576385) на користь Кіптівської сільської ради (вул. Слов`янська, 51а, с. Кіпті, Чернігівського району Чернігівської області, 17050, код 04413360) грошові кошти у сумі 233764 грн. 00 коп.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

В судовому засіданні 14.02.2023 оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому ст.241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк, встановлений ст.256 Господарського процесуального кодексу України та в порядку, передбаченому ст.257 Господарського процесуального кодексу України з урахуванням приписів п.п.17.5 п.17 Розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

З повним текстом рішення можна ознайомитись у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою:http://reyestr.court.gov.ua/.

Повне рішення підписано 27.02.2023.

Суддя Демидова М.О.