ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" лютого 2023 р. м. Житомир Справа № 4/166"Б"

Господарський суд Житомирської області у складі судді Макаревича В.А., за участі секретаря судового засідання Зоренка О.М., розглянувши заяви Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 та Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 у межах справи №4/166"Б"

За заявою Акціонерного товариства «Житомиробленерго» (м. Житомир)

До: Підприємства Укоопспілки «Житомирської паперової фабрики» (м.Житомир)

про визнання банкрутом

за участю представників сторін:

- від позивача Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради: представник Кирилюк В.Л. - свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю ЖГ №000775 від 27.04.2016, ордер серії ЖТ №44068 від 14.03.2018 (присутній в судовому засіданні 01.02.2023);

- від Житомирської обласної прокуратури: прокурор Зименко Л.О., службове посвідчення №058853 від 21.12.2020;

- від Житомирської окружної прокуратури - Костишин О.Д., службове посвідчення №066953 від 25.01.2022;

- Чернюк А.В. - представник Житомирської міської ради, посвідчення №857 від 12.03.2015, паспорт серії НОМЕР_1 10.03.1998; витяг з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань;

- від відповідача: Терещук О.В., ліквідатор Підприємства Укоопспілки «Житомирської паперової фабрики»;

- від ПП "Інстрім": Усаченко О.В. - представник ПП "Інстрім", ордер серії ВЛ №000045585 від 10.02.2019, посвідчення адвоката №68 від 14.10.2010 (присутній в судовому засіданні 01.02.2023);

- від ТОВ "НОВЕЛЛ": Авдєєнко А.М. - керівник ТОВ "НОВЕЛЛ", витяг з ЄДР юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (присутній в судовому засіданні 01.02.2023);

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Житомирської області перебуває справа №4/166"Б" про визнання банкрутом Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" (м. Житомир).

18.07.2017 до Господарського суду Житомирської області надійшла заява Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 про:

- визнання незаконним наказу ліквідатора Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» арбітражного керуючого Крутоус О.В. від 16.05.2016 про включення до складу ліквідаційної маси банкрута водозливної греблі, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К;

- визнання недійсними результатів, проведеного аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» від 22.08.2016 (Протокол № 11 від 22.08.2016);

- визнання недійсним договору купівлі-продажу майна підприємства банкрута від 31.08.2016, укладеного між ПП «Інстрім» (покупець) та підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» (продавець) про продаж гідротехнічної споруди - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К;

- визнання права власності на безхазяйне нерухоме майно комплекс гідротехнічних споруд (гребля) для гідроелектростанції по провулку Паперовому, 16 в м. Житомирі за територіальною громадою міста Житомира;

- витребування у ТОВ «Новелл» спірного майна на користь Житомирської міської ради;

- скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності №17628946 від 25.11.2016 та №17624201 від 24.11.2016.

13.03.2018 на адресу Господарського суду Житомирської області надійшла заява від Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 про визнання недійсними результатів аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирської паперової фабрики», проведеного 22.08.2016 та визнання недійсним договору купівлі-продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирської паперової фабрики» від 31.08.2016.

Ухвалою суду від 14.01.2019, зокрема, об`єднано розгляд заяви першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 та заяви Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради від 06.03.2018 в одне провадження та призначено їх до розгляду у підготовчому засіданні суду; залучено до участі у справі №4/166"Б" про банкрутство Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" (м. Житомир) в частині розгляду заяви першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 та заяви Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради від 06.03.2018:

- Житомирську товарну агропромислову біржу (10001, м.Житомир, вул. Ватутіна, 91/1; ідентифікаційний код 30736919);

- Мале підприємство "Альтра-Метерс" (45601, Волинська область, Луцький район, с. Липини, вул. Ветеранів, 37, );

- Приватного нотаріуса Сєтака Віктора Ярославовича (м. Житомир, вул. Перемоги, 3);

- Приватного нотаріуса Гловацьку Аллу Володимирівну ( АДРЕСА_1 );

- Комунальне підприємство "Житомиртеплокомуненерго" Житомирської міської ради (10014, м. Житомир, вул. Київська, 48, );

- Товариство з обмеженою відповідальністю "Новелл" (Волинська область, м.Нововолинськ, вул.Святого Володимира,1; ).

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 04.06.2019 в задоволенні заяв першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 та Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 відмовлено.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 07.10.2019 апеляційні скарги Заступника прокурора Житомирської області, Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду Житомирської області від 04.06.2019 у справі № 4/166 «Б» залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 14.01.2020 касаційні скарги Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради та Заступника прокурора Рівненської області задоволено частково; ухвалу Господарського суду Житомирської області від 04.06.2019 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 07.10.2019 у справі № 4/166 "Б" скасовано; справу №4/166"Б" (в частині розгляду заяви Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради від 06.03.2018 та заяви Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради від 18.07.2017) направлено на новий розгляд до Господарського суду Житомирської області.

19.02.2020 матеріали справи №4/166 "Б" надійшли до Господарського суду Житомирської області.

Автоматизованою системою документообігу суду справу № 4/166 "Б" (в частині розгляду заяви Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради від 06.03.2018 та заяви Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради від 18.07.2017) розподілено судді Макаревичу В.А.

У своїй постанові від 14.01.2020 Верховний Суд звернув увагу на те, що під час визначення належності спірного майна суди попередніх інстанцій не врахували та не дослідили: на чиї кошти було побудоване спірне майно; яким чином це майно після введення в експлуатацію обліковувалось; чи було воно спільною власністю членів Укоопспілки (вкладом Засновників). При цьому, судами не було досліджено, зокрема, порядок створення Спільного підприємства "Житомирська паперова фабрика Укооппостачмашу" (Статут, зміни та доповнення до Статуту, Постанову Правління Укоопспілки від 16.12.2002 №401 щодо вкладів Засновників), не було досліджено та надано належної правової оцінки Свідоцтву про право власності на цілісний майновий комплекс від 26.11.1999, а відтак не встановлено, чи входило спірне майно до складу цього цілісного майнового комплексу.

Частиною 6 ст.12 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) передбачено, що господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

При цьому слід зазначити, що 21.10.2019 набрав чинності Кодекс України з процедур банкрутства.

У відповідності п.2 Прикінцевих та перехідних положень Кодексу України з процедур банкрутства Закон України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" втратив чинність.

Відповідно до ч.1 ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства, спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Частина 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства передбачає, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до банкрута.

Згідно пункту 8 частини 1 статті 20 ГПК України, господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

З моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника, і спеціальні норми Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" мають пріоритет у застосуванні щодо інших законодавчих актів. За умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника особливістю вирішення спорів з майновими вимогами, заявленими до боржника, в т.ч. про визнання недійсними правочинів, є те, що вони розглядаються господарським судом у межах справи про банкрутство, що узгоджується із загальною спрямованістю Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", який передбачає концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів (постанова Верховного Суду від 20.02.2018 у справі №910/10829/17).

Отже, за умови порушення провадження у справі про банкрутство боржника, особливістю вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом у межах справи про банкрутство.

Відповідно до п. 1-1 розділу Х Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» від 14.05.1992 (із змінами та доповненнями), розгляд даної справи здійснюється господарським судом з врахуванням положень, зазначеного Закону в редакції до 19.01.2013. Господарським судом також застосовуються положення Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» в редакції з 19.01.2013, що регулюють продаж майна.

Ухвалою суду від 24.02.2020 суддею Макаревичем В.А. прийнято до свого провадження заяви Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 та Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 у межах справи №4/166"Б"; призначено до розгляду заяви Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 та Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 у підготовчому засіданні суду у межах справи №4/166"Б".

Справа неодноразово відкладалась за усними та письмовими заявами представників учасників провадження.

Ухвалою суду від 23.03.2020 відкладено розгляд вказаних заяв позивачів у підготовчому засіданні суду.

Ухвалою суду від 24.04.2020, зокрема, продовжено строк підготовчого засідання, відкладено розгляд заяви позивачів, призначено наступне засідання суду.

Ухвалою суду від 11.06.2020, зокрема, відкладено розгляд заяв позивачів у підготовчому засіданні суду.

Ухвалою суду від 06.08.2020, зокрема, відкладено розгляд заяви представника Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" б/н від 11.06.2020 про залишення позовної заяви без розгляду до наступного судового засідання, розгляд заяв позивачів у підготовчому засіданні суду у межах справи №4/166"Б", призначено наступне засідання суду.

Ухвалою суду від 15.09.2020, зокрема, прийнято та призначено до розгляду у наступне судове засідання заяву Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради № б/н від 14.09.2020 про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, заявлене усне клопотання представника КП "Житомирводоканал" Житомирської міської ради не розглядати заяву Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради № б/н від 14.09.2020 про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, прийнято та призначено до розгляду у наступне судове засідання клопотання КП "Житомирводоканал" Житомирської міської ради № б/н від 14.09.2020 про залучення відповідачів у справі №4/166"Б" та усне клопотання представника КП "Житомирводоканал" Житомирської міської ради розглядати клопотання № б/н від 14.09.2020 стосовно залучення відповідача у справі Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" (10006, м. Житомир, майдан Станишівський, 7, ідентифікаційний код 01728933); в частині залучення інших відповідачів не розглядати, оскільки вони вже були залучені до розгляду справи, відкладено розгляд заяви представника Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" б/н від 11.06.2020 про залишення позовної заяви без розгляду до наступного судового засідання, відкладено розгляд заяв позивачів у підготовчому засіданні суду у межах справи №4/166"Б".

Ухвалою суду від 27.10.2020, зокрема, продовжено строк розгляду справи поза межами строку, визначеного ст. 177 ГПК України, застосувавши ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відкладено розгляд справи у підготовчому судовому засіданні, прийнято та призначено у наступне судове засідання клопотання Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради від 27.10.2020 про залучення відповідача у справі, прийнято та призначено у наступне судове засідання клопотання ПП "Інстрім" від 23.10.2020 про призначення судової гідротехнічної експертизи у справі, відкладено до наступного засідання розгляд заяв.

Ухвалою суду від 23.12.2020, зокрема, призначено для розгляду у наступне судове засідання клопотання Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради від 27.10.2020 про залучення відповідача у справі, призначено для розгляду у наступне судове засідання клопотання ПП "Інстрім" від 23.10.2020 про призначення судової гідротехнічної експертизи у справі, відкладено до наступного судового засідання розгляд заяв.

Ухвалою суду від 16.02.2020 відмовлено у задоволенні заяви представника Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" б/н від 11.06.2020 про залишення без розгляду позовної заяви Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури про визнання незаконними рішень ліквідатора боржника, результатів аукціону з продажу майна боржника, визнання недійсним договору купівлі-продажу, визнання права власності на нерухоме (безхазяйне) майно, витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування запису про державну реєстрацію права власності на нерухоме майно у межах справи №4/166"Б".

Ухвалою суду від 16.02.2020, зокрема, залишено без розгляду заяву Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради № б/н від 14.09.2020 про залучення третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, залишено без розгляду клопотання КП "Житомирводоканал" Житомирської міської ради № б/н від 14.09.2020 про залучення відповідачів у справі №4/166"Б", задоволено клопотання Комунального підприємства "Житомирводоканал" Житомирської міської ради № б/н від 27.10.2020 про залучення відповідачем у справі Підприємство Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика", залучено до участі у справі у якості відповідача - Підприємство Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика", задоволено клопотання КП "Житомирводоканал" Житомирської міської ради про витребування у Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" для огляду у судовому засіданні оригіналів документів, відкладено розгляд клопотання ПП "Інстрім" від 23.10.2020 про призначення судової гідротехнічної експертизи у справі, відкладено підготовче засідання з розгляду заяв позивачів.

Ухвалами суду від 22.03.2021 та від 13.05.2021, зокрема, відкладено до наступного судового засідання розгляд клопотання Приватного підприємства "Інстрім" від 23.10.2020 про призначення судової гідротехнічної експертизи у справі, відкладено підготовче засідання з розгляду заяв позивачів.

Ухвалою суду від 19.08.2021 призначено у справі №4/166"Б" судову будівельно-технічну експертизу, провадження у справі №4/166"Б" зупинено.

Ухвалою суду від 29.03.2022, зокрема, поновлено провадження у справі №4/166"Б". Провадження у справі продовжено із стадії підготовчого засідання, на якій його було зупинено, призначено підготовче засідання з розгляду заяв позивачів у підготовчому засіданні суду у межах справи №4/166"Б".

Ухвалою суду від 24.05.2022 відкладено розгляд справи та призначено наступне судове засідання.

Ухвалою суду від 07.07.2022, зокрема, задоволено клопотання №б/н від 30.06.2022 представника Приватного підприємства "Інстрім" та керівника Товариства з обмеженою відповідальністю "Новелл" про виклик в судове засідання судових експертів Незалежного центру судових експертиз Національного університету водного господарства та природокористування (3300, м.Рівне, вул. Соборна, 11) Хлапука Миколи та Шинкарука Любомира.

Ухвалою суду від 28.07.2022, зокрема, відкладено підготовче засідання суду.

Ухвалою суду від 27.09.2022 закрито підготовче засідання, призначено розгляд справи по суті.

Ухвалою суду від 07.12.2022, зокрема, відкладено розгляд справи.

Ухвалою суду від 13.12.2022 задоволено клопотання ПП "Інстрім" від 07.12.2022 про витребування доказів, витребувано для огляду судом в судовому засіданні у Комунального підприємства "Житомирське обласне міжміське бюро технічної інвентаризації" Житомирської обласної ради інвентаризаційну справу на об`єкт нерухомого майна (в тому числі прибережну насосну станцію) котельні РК-6, що знаходиться по вулиці Жуйка, 12 у місті Житомирі.

Ухвалою суду від 26.12.2022, зокрема, відкладено розгляд справи на 18.01.2023 о 12:00.

У судових засіданнях оголошувалися перерви: 18.01.2023 до 01.02.2023 о 14:20 год., 01.02.2023 до 20.02.2023 об 11:00 год.

Представником прокуратури в судовому засіданні позовну заяву підтримано у повному обсязі та надано усні пояснення в обґрунтування своїх вимог.

Представником Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради в судовому засіданні заяву підтримано у повному обсязі та надано усні пояснення в обґрунтування своїх вимог. Представником Житомирської міської ради в судовому засіданні позовні заяви підтримано у повному обсязі.

Представники ПП «Інстрім» та ТОВ «Новелл» у засіданні суду стосовно задоволення заяв прокуратури та КП «Житомиртеплокомуненерго» заперечили та надали усні пояснення в обґрунтування своїх заперечень.

Судом встановлено, що всі учасники провадження належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення та доводи присутніх представників, оцінивши подані докази в їх сукупності, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

У звіті про проведення ліквідаційної процедури Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» за липень 2016 року ліквідатор банкрута Крутоус О.В. зазначила, що згідно акту перевірки стану готовності до пропуску льодоходу, весняної повені та дощових паводків водопідйомної гідроспоруди Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» на р.Тетерів в районі пров.Паперовий, 16, від 25.02.2015 (т.3 а.с.100-101) та листа Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Житомирської міської ради від 16.03.2015 (т. 3 а.с.102) стало відомо, що водопідйомна гідроспоруда на р.Тетерів в районі пров.Паперового була побудована для задоволення технологічних потреб банкрута. Проте, документи, що підтверджують право власності на зазначену водопідйомну гідроспоруду на р.Тетерів були відсутні. З метою виявлення власника вказаної гідроспоруди ліквідатором банкрута направлялися відповідні запити, а також вживалися заходи щодо виявлення правовстановлюючих документів на цю гідроспоруду. Ліквідатором були виявлені документи, що підтверджували будівництво гідровузла на р.Тетерів - водозливної греблі Житомирської паперової фабрики (т.4 а.с.44).

На підставі наказу арбітражного керуючого - ліквідатора Крутоус О.В. №1 від 10.05.2016 здійснено перевірку наявності матеріальних цінностей Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7 та встановлено наявність гідротехнічної споруди - водозливної греблі, про що складено інвентаризаційний опис №1 від 11.05.2016 (т.3 а.с. 94-95).

Відповідно до протоколу №1 від 16.05.2016 засідання членів інвентаризаційної комісії, зокрема, затверджено результати інвентаризації майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», до ліквідаційної маси банкрута включено гідротехнічну споруду - водозливну греблю (т.3 а.с.97-98).

Наказом арбітражного керуючого - ліквідатора Крутоус О.В.№2 від 16.05.2016 вирішено включити до ліквідаційної маси Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» водозливну греблю, ліквідатору забезпечити проведення технічної інвентаризації та незалежної оцінки водозливної греблі (т.3 а.с.99).

01.07.2016 між Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» в особі ліквідатора Крутоус О.В. (замовник) та Фізичною особою-підприємцем Медведєвим С.О. (оцінювач) укладено договір на проведення оцінки спірної гідроспоруди (т.4 а.с.95).

Згідно із звітом №160701-М від 01.07.2016 про проведення незалежної оцінки по визначенню ринкової вартості об`єкту - гідроспоруди, що розташована в м.Житомир, майдан Станишівський, 7К, для подальшої реалізації шляхом продажу через аукціон, загальна вартість вказаного об`єкту, яка може бути виставлена як початкова ціна на аукціоні або за конкурсом складає 274000,00 грн (т.4 а.с.46-49).

Рішенням замовника про визначення організатора на проведення торгів (аукціону) з продажу майна боржника від 14.07.2016 визначено організатором аукціону Житомирську товару агропромислову біржу (т.4 а.с.50).

21.07.2016 між Житомирською товарною агропромисловою біржею (організатор) та Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» в особі арбітражного керуючого (ліквідатора) Крутоус О.В. укладено договір №05/21-07-16 на організацію та проведення аукціону з продажу майна банкрута (т.4 а.с.51-53).

Оголошення про проведення аукціону з номером публікації №33781 було розміщене на сайті Міністерства юстиції України 22.07.2016 (т.4 а.с.54-57).

Відповідно до протоколу №11 від 22.08.2016 Житомирською товарною агропромисловою біржею на замовлення арбітражного керуючого (ліквідатора) Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» відбувся аукціон з продажу гідротехнічної споруди: водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться у м.Житомирі, площа Станишівська, 7К, переможцем якого стало Приватне підприємство «Інстрім» (т.1 а.с.160).

31.08.2016 між Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» (продавець) та Приватним підприємством «Інстрім» (покупець) укладено договір купівлі-продажу майна підприємства-банкрута, відповідно до п.1.1 якого на умовах цього договору та на підставі протоколу проведення аукціону №11 від 22.08.2016, продавець зобов`язується передати у власність покупцеві наступне майно: гідротехнічну споруду: водозливну греблю автоматичної дії донного водоспуску, обладнану затвором, рік побудови 1974, фундамент бетон, стіни - моноліт бетон, лівобережна шпора - бетонна, правобережна шпора - бетонна, протяжність греблі 87,76 метрів, місцезнаходження: м. Житомир, майдан Станишівський, №7К (т.1 а.с.161).

Вказане нерухоме майно передано Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» Приватному підприємству «Інстрім» за актом про передавання права власності на куплене нерухоме майно від 22.08.2016 (т.1 а.с.159).

Свідоцтвом №8975, виданим 31.08.2016 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я., посвідчено, що Приватному підприємству «Інстрім» належить на праві власності нерухоме майно, що складається з: гідротехнічної споруди: водозливна гребля автоматичної дії донного водоспуску, обладнана затвором, рік побудови 1974, фундамент бетон, стіни - моноліт бетон, лівобережна шпора - бетонна, правобережна шпора - бетонна, протяжність греблі 87,76 метрів, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, №7К, яке придбане Приватним підприємством «Інстрім» за 301400,00 грн без ПДВ, що раніше належало Підприємству Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» на підставі акта державного приймання будівлі (споруди) гідровузлу на річці Тетерів у м. Житомирі - водозливної греблі Житомирської паперової фабрики ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР, затвердженого рішенням виконкому Житомирської міської ради народних депутатів трудящих №793 від 21.10.1974 (т.1 а.с.156).

Згідно з Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, гідротехнічна споруда: водорозливна гребля автоматичної дії донного водоспуску, обладнана затвором літ. «А» за адресою: Житомирська обл., м.Житомир, Станишівський майдан, 7к, 31.08.2016 було зареєстровано за Приватним підприємством «Інстрім» на підставі свідоцтва №8975, виданого 31.08.2016 приватним нотаріусом Житомирського міського нотаріального округу Сєтаком В.Я. (т.1 а.с.157).

Під час огляду матеріалів справи №4/166«Б» про банкрутство Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», судом було встановлено, що в подальшому спірна гідротехнічна споруда була відчужена на користь третіх осіб, а саме:

26.10.2016 між Малим підприємством «Альтра-Метріс» (покупець) та ПП «Інстрім» (продавець) укладено договір купівлі-продажу гідротехнічної споруди - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К.

24.11.2016 між Малим підприємством «Альтра-Метріс» (продавець) та ТОВ «Новелл» (покупець) укладено договір купівлі-продажу частки у праві власності на гідротехнічну споруду - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К.

25.11.2016 між Малим підприємством «Альтра-Метріс» (продавець) та ТОВ «Новелл» (покупець) укладено договір купівлі-продажу частки у праві власності на гідротехнічну споруду - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, власником усіх прав на вказаний комплекс гідротехнічних споруд (греблю) являється ТОВ "Новелл" (третя особа, якій було відчужено частки гідротехнічної споруди, яка знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, №7К) (т.2 а.с.226).

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 20.07.2015 державним реєстратором прийнято рішення про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна за адресою: м.Житомир, провулок Паперовий, 16 (т.4 а.с.194).

31.07.2015 у газеті «Місто» №30 (958) опубліковано повідомлення виконавчого комітету Житомирської міської ради про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна: греблі, що знаходиться за адресою: м.Житомир, провулок Паперовий, 16 (т. 4 а.с.195-197).

Рішенням Корольовського районного суду м.Житомира від 13.10.2016 у справі №296/6905/16-ц заяву Житомирської міської ради про передачу безхазяйного майна у власність територіальної громади м.Житомира задоволено, передано безхазяйне нерухоме майно комплекс гідротехнічних споруд (гребля) для гідроелектростанції по провулку Паперовому, 16 в м.Житомирі у власність територіальної громади м.Житомира (т.4 а.с.193).

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 28.12.2016 державним реєстратором зареєстровано право комунальної власності за територіальною громадою м.Житомира в особі Житомирської міської ради на комплекс гідротехнічних споруд (гребля) загальною площею 2874,3 м.кв за адресою: м.Житомир, провулок Паперовий, 16, на підставі рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 13.10.2016 у справі №296/6905/16-ц (т.4 а.с.192).

Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Апеляційного суду Житомирської області 27.06.2017 у справі №296/6905/16-ц скасовано рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 13.10.2016, залишено без розгляду заяву Житомирської міської ради про передачу безхазяйного нерухомого майна у власність територіальної громади м.Житомира.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 18.08.2017 у справі №296/6905/16-ц відмовлено Житомирській міській раді у відкритті касаційного провадження у справі за заявою Житомирської міської ради про передачу безхазяйного нерухомого майна у власність територіальної громади м. Житомира. У мотивувальній частині вказаної ухвали зазначено, що скасовуючи рішення районного суду та залишаючи заяву без розгляду, апеляційний суд, з урахуванням вимог ст. ст. 234, 235 ЦПК України, обґрунтовано виходив з наявності спору про право та неможливості розгляду заяви в окремому провадженні, а також те, що судом було роз`яснено право Житомирської міської ради на звернення до суду з позовом та розгляду справи в загальному порядку.

Листом від 27.03.2017 вих. № 21/1755 виконавчий комітет Житомирської міської ради звернувся до Житомирської місцевої прокуратури про вжиття заходів щодо скасування права приватної власності на гідроспоруду (т.1 а.с. 166).

Позовна заява прокурора мотивована порушенням інтересів держави щодо незаконного включення ліквідатором до ліквідаційної маси водозливної греблі, реалізації її на аукціоні, і як наслідок перебування останньої у приватній власності.

В обґрунтування позовних вимог прокурор посилається на те, що ліквідатором банкрута арбітражним керуючим Крутоус О.В. порушено норми чинного законодавства, а саме:

- без проведення повторного конкурсу та затвердження його результатів, прийнято рішення про визначення нового організатора на проведення торгів (аукціону) з продажу майна боржника, відповідно до якого організатором аукціону з продажу майна боржника визначено Житомирську товарну агропромислову біржу;

- щодо продажу майна боржника у вигляді цілісного майнового комплексу (ч.5 ст. 44 Закону про банкрутство);

- проігноровано норму Закону про банкрутство, якою передбачено прямий обов`язок ліквідатора щодо здійснення ним оцінки майна банкрута;

Також вказано про неналежне виконання обов`язків ліквідатора банкрута Крутоус О.В., а саме: щодо прийняття до свого відання майна боржника (абз. 2 ч.1 ст.25 Закону України про банкрутство), формування ліквідаційної маси (абз. 7 ч.1 ст. 525 Закону про банкрутство) та організації продажу майна банкрута (ч.5 ст. 44 Закону про банкрутство).

Прокурор стверджує, що ліквідатором Крутоус О.В. було незаконно включено в ліквідаційну масу банкрута нерухоме майно (гідротехнічну споруду), яке не належить Підприємству Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика»; банкрут не є правонаступником Житомирської паперової фабрики ім. 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції. Згідно акту державного приймання будівлі (споруди) гідровузлу на річці Тетерів у місті Житомир водозливної греблі, затвердженого рішенням виконкому Житомирської міської ради депутатів трудящих №793 від 21.10.1974, замовником будівництва була Житомирська паперова фабрика ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР. На переконання прокурора, Підприємство Укоопспілка "Житомирська паперова фабрика" не є правонаступником Житомирської паперової фабрики ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР. До продажу гідротехнічної споруди у Реєстрі речових прав на нерухоме майно будь-яка реєстрація речового права на неї була відсутня. (т.1 а.с.130-145).

Комунальне підприємство "Житомирводоканал" у заяві про визнання недійсним аукціону зазначає, що ліквідатором здійснено реалізацію гідротехнічної споруди незаконно, так як вона банкруту не належала. Вважає, що банкрут не є правонаступником Житомирської паперової фабрики ім. 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції. Просить визнати недійсними результати аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», проведеного 22.08.2016 Житомирською товарною агропромисловою біржею, що оформлені протоколом проведення аукціону №11 від 22.08.2016; визнати недійсним договір купівлі-продажу майна підприємства-банкрута від 31.08.2016, що укладений між ПП «Інстрім» та Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика».

Згідно з відзивом та додатковими поясненнями Житомирської міської ради на позовну заяву прокурора (т.1 а.с.182-185, т.2 а.с.45-47, т.4 а.с.145-147), остання вважає позов прокурора законним та обґрунтованим. Звертає увагу на те, що ліквідатором банкрута Крутоус О.В. без жодних правовстановлюючих документів відчужено комунальне майно (гідротехнічну споруду), чим було завдано істотну шкоду охоронюваним законом правам та громадським інтересам територіальної громади Житомирської міської ради.

Згідно письмових пояснень приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Сєтака В.Я. №2702/01-16 від 02.11.2017 зазначено таке. 31.08.2016 Приватне підприємство "Інстрім" звернулось з заявою про видачу свідоцтва про придбання нерухомого майна, а саме: гідротехнічної споруди. До вказаної заяви було додано акт про передання права власності на куплене нерухоме майно від 22.08.2016, підписаний сторонами, протокол №11 про проведення аукціону, складений Житомирською товарною агропромисловою біржею 22.08.2016 та доданий до протоколу текст договору купівлі-продажу, засвідчений організатором аукціону. У даному акті та протоколі зазначені всі необхідні відомості, передбачені п.п.4.3. та 4.4. п.4 глави 12 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Вважає, що Приватним підприємством "Інстрім" були надані всі документи, необхідні для видачі свідоцтва (т.2 а.с.5-6).

Згідно відзиву та додаткових пояснень Комунального підприємства "Житомиртеплокомуненерго" Житомирської міської ради, останнє просить позов прокурора та КП «Житомирводоканал» Житомирської міської ради задовольнити та повідомляє таке (т.2 а.с.129-132, т.3 а.с.127-128, т.3 а.с.131). Гідротехнічна споруда відноситься до об`єктів, які мають особливу цінність для територіальної громади м.Житомира, оскільки вона відіграє надзвичайно важливу роль у забезпеченні теплопостачання для мешканців міста. Дана гідротехнічна споруда затримуючи воду, створює штучну водойму до гідротехнічної споруди (греблі) за адресою вул. Жуйка, 12 на р.Тетерів, з якої відбувається водозабір води з боку Комунального підприємства "Житомиртеплокомуненерго" для функціонування котельні РК-6 з виробництва теплової енергії, що знаходиться в м.Житомирі по вул. Жуйка,12. За допомогою насосної станції, яка розташована нижче греблі по вул. Жуйка, 12 здійснюється водозабір з р.Тетерів. В складі водозабірної споруди знаходиться насосна станція. З метою уникнення надзвичайних ситуацій, гідротехнічна споруда (гребля) по пров. Паперовому, 16 (майдан Станишівський, 7К) має перебувати лише в комунальній власності. Аварійний стан, відсутність належного контролю та можливий обмежений доступ через перебування гідротехнічної споруди у приватній власності, може призвести до надзвичайної ситуації регіонального рівня.

Згідно відзиву ліквідатора банкрута Крутоус О.В. від 01.03.2019 (т.3 а.с.119-123), вимоги прокурора є безпідставними, не ґрунтуються на вимогах закону. Вважає, що право власності на спірне майно боржник набув до прийняття чинного Цивільного кодексу України. Цивільний кодекс УРСР вимог щодо обов`язкової державної реєстрації права власності на нерухоме майно не містив. Ліквідатором було законно виявлено та включено спірне майно до складу ліквідаційної маси. Оскаржуваний прокурором наказ про включення спірного майна до ліквідаційної маси банкрута, виданий ліквідатором у межах його законних повноважень та не порушує жодної норми чинного законодавства. Ліквідатором боржника було дотримано порядку та правил визначення організатора аукціону, а організатором - порядку та правил проведення такого аукціону. Відтак формальні підстави для визнання недійсними результатів аукціону відсутні. Прокурором не наведено жодного належного обґрунтування недійсності оспорюваного ним договору купівлі-продажу від 31.08.2016, а з закону така недійсність не випливає. Окремо зазначає, що ані Житомирська міська рада, ані прокурор взагалі не наділені право заявляти подібну вимогу. Щодо визнання права власності на безхазяйне нерухоме майно - комплекс гідротехнічних споруд зазначає, що спір у цій справі не підлягає розгляду в порядку господарського судочинства. Щодо витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Новелл" гідротехнічної споруди зазначає, що Житомирська міська рада, в інтересах якої прокурор звернувся до суду, ніколи не була власником майна про віндикацію якого прокурором заявлено вимогу. Вимога про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності є похідною від попередніх, які задоволенню не підлягають, тому також не підлягає задоволенню.

27.10.2020 КП «Житомирводоканал» Житомирської міської ради подано до суду нову редакцію позовної заяви, у якій замінено лише боржника на відповідача у відповідності з чинним законодавством (т. 6 а.с.17-21).

У засіданні суду 01.02.2023 представник ПП «Інстрім» у судових дебатах виступив із промовою, текст якої долучено до матеріалів справи (т.9 а.с.29-33). Представник ПП «Інстрім» зазначив, що відповідно до додатку №1 до Правил державної реєстрації об`єктів нерухомого майна, що знаходиться у власності юридичних та фізичних осіб, затверджених наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству №56 від 13.12.1995, у якому визначено перелік правовстановлюючих документів, на підставі яких бюро технічної інвентаризації місцевих органів державної виконавчої влади здійснюють державну реєстрацію об`єктів нерухомого майна, серед яких - акт прийняття об`єкту в експлуатацію, затверджений рішенням місцевого органу державної виконавчої влади, місцевого самоврядування. На момент введення в експлуатацію спірної гідроспоруди (1974 рік) був чинним Цивільний кодекс УРСР від 18.07.1963, відповідно до ст. 4 якого, одними з підстав виникнення цивільних прав і обов`язків були адміністративні акти, у тому числі для державних, кооперативних та інших громадських організацій, та інші дії громадян та організацій. Будь-яких вимог щодо обов`язкової реєстрації прав власності на збудовану споруду як зазначений Кодекс, так і будь-які інші нормативні акти, чинні на той час, не містили. Вважає, що право власності Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» виникло на підставі відповідного правовстановлюючого документа - акту прийомки в експлуатацію з моменту затвердження даного акту відповідним рішенням органу місцевого самоврядування - Житомирською міською радою депутатів трудящих. На думку представника, спірна гребля набута Паперовою фабрикою в процесі господарської діяльності. Вказує на те, що спірна гідроспоруда не була і не є об`єктом комунальної інфраструктури м.Житомира, а будувалася для задоволення технологічних потреб Житомирської паперової фабрики. Адреси - майдан Станишівський, 7К та провулок Паперовий, 16, не є однією адресою. Зазначає, що спори про передачу безхазяйного майна у комунальну власність відносяться до підсудності місцевих судів за місцезнаходженням такого майна. Звертає увагу на те, що правом витребування майна з чужого незаконного володіння наділений виключно власник такого майна, однак, жоден з позивачів не є власником спірного майна. Вважає доведеним питання правонаступництва Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» стосовно Житомирської паперової фабрики ім. 50-річчя Великої Жовтневої революції.

У засіданні суду 01.02.2023 представник ТОВ «Новелл» виступив із доповіддю, текст якої долучено до матеріалів справи (т.9 а.с.34-35). Зазначив, що, проаналізувавши графічні матеріали діючого та проектного генеральних планів м.Житомира, що містяться в матеріалах справи, можна дійти висновку, що спірна гребля розташована за межами населеного пункту міста. Звертає увагу на те, що межі м.Житомира відображені в містобудівній документації, а саме в генплані 2001 року. Відповідно до пп. «а» п.5.5.5 ДБН Б.1.1-15:2012 «Склад та зміст генерального плану населеного пункту» на основному кресленні генерального плану відображають елементи плану існуючого використання території, що залишаються незмінними на етапі реалізації генерального плану пропозиції і проектні рішення щодо архітектурно-планувальної організації громадських центрів, транспортної та інженерної інфраструктури, а саме: а) території для перспективних містобудівних потреб, існуюча та проектна межа населеного пункту. Аналогічна норма існує в ДБН Б.1-3-97 (діяв на момент затвердження попереднього генплану міста у 2001 році): «3.12 На основному кресленні генерального плану вказують існуючий стан та пропозиції щодо архітектурно-планувальної організації функціонального зонування, використання та забудови територій населеного пункту, а саме: а) межа населеного пункту (міська межа)».

Стосовно позовної заяви Комунального підприємства «Житомирводоканал» Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 (з урахуванням редакції заяви від 27.10.2020) про визнання недійсними результати аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», проведеного 22.08.2016 Житомирською товарною агропромисловою біржею, що оформлені протоколом проведення аукціону №11 від 22.08.2016; визнання недійсним договору купівлі-продажу майна підприємства-банкрута від 31.08.2016, що укладений між ПП «Інстрім» та Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», суд зазначає наступне.

Наявність підстав для подання вказаної заяви Комунальне підприємство «Житомирводоканал» Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради обґрунтовує тим, що є кредитором у справі №4/166«Б» про банкрутство Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», а рішення у даній справі можуть вплинути на права та інтереси Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради як кредитора у справі №4/166«Б» про банкрутство Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика».

Повідомляє, що при ознайомленні з матеріалами справи №4/166«Б» про банкрутство Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» було виявлено численні порушення з боку ліквідатора банкрута Крутоус О.В. під час реалізації нерухомого майна - гідротехнічної споруди - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску. Зазначає, що у арбітражного керуючого Крутоус О.В. були відсутні правові підстави щодо включення спірної гідротехнічної споруди до ліквідаційної маси Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» та враховуючи не дотримання арбітражним керуючим вимог Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», результати аукціону з продажу гідротехнічної споруди підлягають визнанню недійсними, що також тягне за собою визнання недійсним, укладеного з переможцем договору купівлі-продажу.

Відповідно до ст.1 Закону про банкрутство (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались) кредитор - юридична або фізична особа, яка має у встановленому порядку підтверджені документами вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника, щодо виплати заборгованості із заробітної плати працівникам боржника, а також органи державної податкової служби та інші державні органи, які здійснюють контроль за правильністю та своєчасністю справляння єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, податків і зборів (обов`язкових платежів).

Суд звертається до висновку, викладеного у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 20.05.2021 у справі № 910/24368/14, відповідно до якого "правова природа процедури реалізації включеного до ліквідаційної маси майна боржника на торгах у формі аукціону полягає в продажу майна банкрута на умовах конкуренції між учасниками торгів для отримання максимальної ціни, а також забезпеченні переходу права власності на майно боржника до покупця - переможця торгів (аукціону), невід`ємною і завершальною стадією якого є оформлення результатів такого продажу договором купівлі-продажу, що укладається власником майна чи замовником аукціону з переможцем торгів".

Відповідно до ст. 1 Закону про банкрутство (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались) ліквідація - припинення діяльності суб`єкта підприємницької діяльності, визнаного господарським судом банкрутом, з метою здійснення заходів щодо задоволення визнаних судом вимог кредиторів шляхом продажу його майна. Ліквідатор - фізична особа, яка відповідно до рішення господарського суду організовує здійснення ліквідаційної процедури боржника, визнаного банкрутом, та забезпечує задоволення визнаних судом вимог кредиторів у встановленому цим Законом порядку.

Суд звертає увагу, що метою аукціону як способу реалізації майна боржника є, передусім, відчуження майна банкрута за максимальною ціною, яку визначає ринок за умови прозорості та вільної конкуренції, для здійснення заходів щодо задоволення визнаних судом вимог кредиторів.

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду, при вирішенні спору про визнання недійсними результатів торгів (аукціону), необхідним є встановлення чи мало місце порушення вимог законодавства при його проведенні; чи вплинули ці порушення на результати аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону (аналогічна позиція викладена в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.08.2020 у справі № 922/600/17, від 28.01.2021 у справі № 922/987/16, від 09.02.2021 у справі № 5023/5507/12, від 06.04.2021 у справі № 5027/398-б/2012, від 27.04.2021 у справі № 5023/5836/12).

Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 02.10.2019 у справі №5006/5/39б/2012 дійшов висновку, що вимагати визнання недійсним результатів аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть боржник (зокрема арбітражний керуючий від імені боржника,) кредитори, зареєстровані учасники аукціону, особи, які вважають себе власником майна, що виставляється на аукціон.

Інші особи, які бажали взяти участь в аукціоні, з такими вимогами звертатись не можуть.

Закон про банкрутство не встановлює коло осіб, які вправі вимагати визнання недійсними результатів аукціону, проведеного з порушенням вимог закону.

Тому для з`ясування кола осіб, які можуть звертатись до суду із такими вимогами, слід з`ясувати цільову спрямованість правового регулювання Закону про банкрутство.

Враховуючи зазначене, перш за все, слід відкинути припущення, ніби вимагати визнання недійсним результатів аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, може невизначене широке коло осіб з будь-яких, навіть формальних підстав. У цьому випадку неминуче виникали б зловживання через використання оспорювання аукціонів, як засобу боротьби з конкурентами. Зважаючи на це, становище покупця майна на аукціоні було б нестійким, що знижувало б привабливість купівлі майна на аукціоні, а отже - і ціну, за яку купується майно. Такі наслідки вочевидь суперечать меті правового регулювання Закону про банкрутство щодо аукціонів.

Тож у разі порушення вимог закону оскаржувати таке порушення шляхом звернення до суду із вимогами про визнання недійсним результатів аукціону можуть лише ті особи, які є зацікавленими у продажі майна за найвищою ціною.

Такою особою, перш за все, є боржник, бо саме його майно продається. Від того, чи вдасться продати майно за найвищою ціною, може залежати, зокрема, чи вдасться йому розрахуватись з боргами. Арбітражний керуючий, як законний представник боржника, теж вправі звертатись із вимогою про визнання недійсними результатів аукціону.

Особами, зацікавленими у продажі майна за найвищою ціною, є і кредитори. Від того, чи вдасться продати майно боржника за найвищою ціною, може залежати, зокрема, скільки коштів отримають ці кредитори.

Особа, яка вважає себе власником майна, яке виставлене на продаж, також може оскаржити результати аукціону.

Тобто, право та інтерес кредитора може бути порушено у разі дій ліквідатора при організації та проведенні аукціону з реалізації майна банкрута, які мали на меті або призвели до того, що не відбулась реалізація майна боржника за найвищою ціною та відповідно кредитор не отримає максимально можливу кількість коштів від реалізації майна банкрута.

Комунальне підприємство «Житомирводоканал» Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради, звернувшись до суду з вимогою про визнання недійсними результати аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», проведеного 22.08.2016 Житомирською товарною агропромисловою біржею, що оформлені протоколом проведення аукціону №11 від 22.08.2016; визнання недійсним договору купівлі-продажу майна підприємства-банкрута від 31.08.2016, що укладений між ПП «Інстрім» та Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», вважає порушенням свого інтересу виявлення ліквідатором та включення до ліквідаційної маси майна та його реалізацію.

При цьому Комунальне підприємство «Житомирводоканал» Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради не є особою, яка вважає себе власником майна, яке виставлене на продаж та яка відповідно може оскаржити результати аукціону.

Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення.

Відтак, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Наведені приписи чинного законодавства визначають об`єктом захисту, в тому числі судового, порушене, невизнане або оспорюване право.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Крім того, за приписами чинного законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, а й охоронюваний законом інтерес.

У рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 щодо "порушеного права", за захистом якого особа може звертатися до суду, то це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття "охоронюваний законом інтерес". Щодо останнього, то в цьому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним". Поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст.

У цьому Рішенні Конституційного Суду України надано офіційне тлумачення поняття "охоронюваний законом інтерес" як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Тобто інтерес особи має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам і відповідати критеріям охоронюваного законом інтересу, офіційне тлумачення якого надано у резолютивній частині зазначеного Рішення Конституційного Суду України.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі шляхом звернення з позовом до суду.

Лише у разі встановлення наявності порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу позивача та відповідності обраного останнім способу захисту такому порушенню або оспоренню суд може прийняти рішення про задоволення позову.

Відтак, суд дійшов висновку, що Комунальним підприємством «Житомирводоканал» Житомирської міської ради у поданій заяві не обґрунтовано та не доведено порушення його прав та законних інтересів як кредитора у справі про банкрутство Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» у зв`язку з включенням ліквідатором до ліквідаційної маси спірного майна для його реалізаціїї за найвищою ціною та задоволення вимог кредиторів (зокрема і КП «Житомирводоканал» Житомирської міської ради) та не доведено порушення його права чи безпосереднього законного інтересу як власника чи іншої зацікавленої особи (в розумінні Закону про банкрутство), а тому він є неналежним позивачем у цій справі, що є самостійною підставою для відмови в позові.

Враховуючи викладене, у задоволенні заяви Комунального підприємства «Житомирводоканал» Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 (з урахуванням редакції заяви від 27.10.2020) слід відмовити.

Стосовно позовної заяви Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Прокурором належно обґрунтовано підстави для представництва інтересів держави в суді та наявність порушення інтересів держави у даному випадку, що зазначено у постанові Верховного Суду у цій справі від 02.10.2018.

Відповідно до довідки Комунального підприємства «Житомиртеплокомуненерго» від 12.06.2017 №2075/6, гідротехнічна споруда (гребля) по пров. Паперовий, 16 в м.Житомирі, затримуючи воду, створює штучну водойму на р.Тетерів, з якої відбувається водозабір води для функціонування котельні (РК-6) з виробництва теплової енергії, що знаходиться в м.Житомирі по вул.Жуйка, 12. Функціонування котельні (РК-6) без гідротехнічної споруди (греблі) по пров. Паперовому, 16 в м. Житомирі є неможливим. Зниження рівня води в р.Тетерів, в районі забору води на котельню створює загрозу повної зупинки подачі теплоносія на 50% споживачів міста (т.1 а.с.168).

Згідно зі звітом про обстеження гідротехнічної споруди від 26.10.2017 комісія, що утворена розпорядженням міського голови №843 від 17.10.2017 «Про проведення обстеження гідротехнічної споруди в м.Житомирі», дійшла висновку, що гідротехнічна споруда за адресою: провулок Паперовий, 16, відноситься до об`єктів інфраструктури м.Житомира, має особливу цінність для територіальної громади, відіграє надзвичайно важливу роль у водопостачанні, теплопостачанні, захисті від шкідливої дії води, функціонуванні екосистеми водойми, а тому необхідно забезпечити вжиття всіх необхідних заходів для перебування гідроспоруди виключно у комунальній власності територіальної громади м.Житомира (т.1 а.с.227-235).

Відповідно до листа Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради від 24.10.2017 №16/1628, у водосховищі, яке обмежує гребля в районі паперової фабрики, проходить дві нитки дюкерного переходу діаметром 250мм водогону діаметром 600 мм. З села Станишівки на вулицю І.Гонти, що забезпечує водопостачання промислового сектору м.Житомира. Пониження НПР нижче від ниток трубопроводів може привести до їх перемерзання, значних втрат води та відсутності водопостачання даного району. Також в районі цього водосховища розміщено ГКНС (юридична адреса І.Гонти, 16-а). Підвищення ВПР може затопити саму ГКНС та повністю припинити її роботу, що приведе до техногенної катастрофи та повного забруднення ріки Тетерів, а також не буде можливості водозабезпечення міст нижчих за течією, що здійснюють водозабір з ріки Тетерів (т.2 а.с.18).

У листі Управління екології та природних ресурсів від 08.11.2017 №2544/5-4/7-4-2833 зазначено, що згідно дозволу на спеціальне водокористування №145-Д, Комунальне підприємство «Житомиртеплокомуненерго» Житомирської міської ради здійснює водозабір води з р.Тетерів між гідротехнічними спорудами (греблями) по вул.Жуйка, 12 та пров. Паперовий, 16 (майдан Станишівський, 7К) в м.Житомирі (т.2 а.с.49).

Крім того, у матеріалах справи міститься висновок судового експерта Свістунова І.С. №915/09-2020 від 11.09.2020 за результатами проведення будівельно-технічної експертизи на замовлення КП "Житомирводоканал" Житомирської міської ради (т. 5 а.с. 224 - 243), за результатами якої експертом зроблено наступні висновки:

1. Плесо, яке розташоване між гідротехнічними спорудами (греблями) по вул. Жуйка та пров. Паперовий, 16 (майдан Станишівський 7-К) в м. Житомирі забезпечує функціонування системи водозабору, яка є складовою котельні РК-6 з виробництва теплової енергії, та функціонування котельні РК-6, що знаходиться в м. Житомирі по вул. Жуйка, 12.

2. Гідротехнічні споруди (греблі) по вул. Жуйка, 12 та пров. Паперовий, 16 (майдан - Станишівський 7-К) в м. Житомирі утворюють плесо, в межах якого розташовано водозабірний комплекс. Відсутність гідротехнічної споруди (греблі), яка розташована по пров. Паперовому, 16 в м. Житомирі, призведе до зниження рівня води в районі розташування системи водозабору. При цьому спрогнозувати на скільки знизиться рівень води в районі розташування водозабірного комплексу, згідно наданих на дослідження матеріалів не вбачається за можливе.

3. У разі зниження рівня води нижче, ніж мінімально необхідний в районі розташування системи водозабору, яка в свою чергу забезпечує водою потреби котельні РК-6 з виробництва енергії, не буде забезпечено водопостачання, а тому функціонування водозабору буде технічно не можливим в разі відсутності інших джерел водопостачання котельні РК-6 по вул. Жуйка, 12 в м. Житомирі.

4. Враховуючи, що:

- гідротехнічні споруди (греблі) по пров. Паперовому, 16 в м. Житомирі та вул. Жуйка, 12 в м. Житомирі утворюють між собою плесо, в межах якого розташовується система водозабору, яка в свою чергу забезпечує водою потреби котельні РК-6 з виробництва теплової енергії;

- вимоги нормативних документів, гідротехнічна споруда (гребля) по пров. Паперовому, 16 в м. Житомирі забезпечує функціонування об`єкту інфраструктури (котельні РК-6) та є невід`ємною частиною функціонування об`єкту інфраструктури.

Також згідно висновку судової гідротехнічної експертизи №1/22 від 14.03.2022 Незалежного центру судових експертиз Національного університету водного господарства та природокористування (т.8 а.с.6-16):

1. Водозливна гребля автоматичної дії та донний водоспуск досліджуваного гідровузла на р.Тетерів в теперішній час виконують конкретні функції в таких технологічних процесах, як водопостачання, водовідведення (паводкових і повеневих вод).

2. Функції полягають в наступному:

- Водопостачання - гідротехнічна споруда - водозливна гребля автоматичної дії, довжиною 70,0 м і висотою біля 4,0 м, розташована на р.Тетерів за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К (провулок Паперовий, 16), створює штучний водний об`єкт (водойму), в якій акумулюється вода, і з якої здійснюють забір води для функціонування котельні (РК-6);

- Водопостачання (дотичне) - згідно з інформацією КП «Житомирводоканал» від 24.10.2017 №16/1628, по дну водосховища біля колишньої паперової паперової фабрики проходять дві нитки дюкерного переходу діаметром 250 мм водогону з села Станишівка на вул.І.Гонти;

- Теплопостачання - прямої залежності (взаємодії) між гідротехнічними спорудами зазначеного гідровузлу та процесом теплопостачання м.Житомир немає. В даному випадку гідротехнічні споруди - водозливна гребля автоматичної дії та донний водоспуск виконують функції щодо накопичення необхідного запасу води у водосховищі з тим, щоб забезпечити водою нормальну роботу котельні (РК-6) в отеплювальний період. Транспортування самого теплоносія (гарячої води) від котельні до споживачів забезпечує насосна станція, яка підпорядкована котельні (РК-6);

- Водовідведення - водозливна гребля автоматичної дії та донний водоспуск здебільшого працюють роздільно, але можуть працювати сумісно (одночасно), забезпечуючи скидання надлишкової поверхневої води з водосховища в нижній б`єф гідровузла, якщо в цьому виникне така необхідність, особливо під час проходження паводків або повеней з витратами високої ймовірності. Крім того, на донний водоспуск покладено функцію здійснювати періодичне промивання насосів з водосховища.

Я убачається з матеріалів справи відповідно до листа Житомирської міської ради народних депутатів №12777 від 16.05.1994, направленого на адресу Спільного підприємства "Житомирська паперова фабрика" фабрика Укооппостач, остання звертає увагу директора банкрута на обов`язковість проведення щорічного регламентованого обслуговування, належної їй на праві власності гідроспоруди (т.15 а.с.97).

Згідно листа Житомирської міської ради №219 від 16.03.2015, направленого на адресу ліквідатора, остання просить вжити заходи по усуненню виявлених недоліків.

Згідно акту перевірки стану готовності до пропуску льодоходу, весняної повені та дощових паводків водопідйомної гідроспоруди Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" від 25.02.2015, комісією, у тому числі за участю представника Житомирської міської ради, надано пропозиції (т. 12 а.с.125). Зокрема, у акті зазначено пропозицію ліквідатору, що у разі відчуження гідротехнічних споруд повідомити, у тому числі Житомирську міську раду, про даний факт.

У листі Комунального підприємства «Експлуатація штучних споруд» ЖМР від 23.10.2017 №250, адресованому міському голові Сухомлину С.І., зазначено, що на р.Тетерів в районі паперової фабрики існує гребля, яка понад 20 років ніким не утримується та не обслуговується, що загрожує виникненням непередбачуваної надзвичайної ситуації, тому вказано про необхідність визначити балансоутримувача даної греблі та забезпечити фінансування на її цілодобове утримання та обслуговування (т.2 а.с.16).

Згідно з листом Управління з питань надзвичайних ситуацій та цивільного захисту населення Житомирської міської ради від 23.10.2017 №595, на водопідйомній греблі за адресою: площа Станишівська, 7К, розташовано гідрологічний пост, який входить в систему Українського гідрометеорологічного центру для провадження гідрологічного спостереження на території України, гідрологічний пост перебуває на утриманні Житомирського обласного центру з гідрометеорології (т.2 а.с.17).

Зазначене свідчить, що Житомирська міська рада здійснювала контроль за функціонуванням гідротехнічної споруди та брала участь у наданні пропозицій щодо поліпшення її стану.

Враховуючи функції, які виконують спірна водозливна гребля автоматичної дії та донний водоспуск, а також те, що Житомирською міською радою вживалися заходи щодо визнання спірного об`єкта безхазяйним та прийняття до комунальної власності з відповідним технічним обґрунтуванням, суд дійшов висновку, що водозливна гребля автоматичної дії та донний водоспуск мають цінність для територіальної громади м. Житомира, тому реалізація вказаного нерухомого майна впливає на права та інтереси позивача.

Щодо адреси, за якою зареєстроване спірне майно, судом встановлено таке.

З листа Житомирської міської ради народних депутатів від 16.05.1994 №12777 вбачається, що внаслідок перейменування топономічних об`єктів та змін нумерації, стару назву гідровузлу - м. Житомир, вул. Карла Маркса, 287 замінено на нову адресу: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К (т.1 а.с.171).

У листі Житомирського міжрайонного управління водного господарства Житомирського обласного управління водних ресурсів Державного агентства водних ресурсів України від 23.06.2017 №292, зазначено, що в районі провулку Паперовий в адміністративних межах м.Житомир дійсно на р.Тетерів розташований комплекс гідротехнічних споруд (одна водонапірна та одна водоскидна споруда). Паспортні дані, технічна та проектно-кошторисна документація на дану греблю в управлінні відсутня (т.1 а.с.169).

Згідно з листом Управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища Житомирської міської ради від 26.06.2015 №1204/11, адресованому першому заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів влади, запропоновано визначити адресу греблі, що знаходиться на р.Тетерів в районі паперової фабрики, за адресою найближчого об`єкту нерухомості, а саме 5-ти поверхового житлового будинку по пров. Паперовому, 16 (т.1 а.с.167).

Згідно з листом Департаменту містобудування та земельних відносин від 15.09.2020 №1962/11/542-НВ, адреса об`єкту нерухомості: гідротехнічна споруда (гребля) по пров. Паперовий, 16, була запропонована довідкою департаменту містобудування та земельних відносин міської ради; рішенням міської ради від 28.03.2008 №583 було уточнено назву топоніму: майдан Станишівський (попередня назва площа Станишівська); інші відомості щодо змін назв топонімів: майдан Станишівський та пров. Паперовий після 1992 року відсутні; адреси: майдан Станишівський, 7К та пров. Паперовий, 16, є різними адресами; відомості щодо адреси майдан Станишівський, 7К, в департаменті відсутні (т.5 а.с.247).

Відтак судом встановлено, що гідротехнічна споруда за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К та гідротехнічна споруда за адресою: м. Житомир, вул. Паперова, 16, є одним і тим самим об`єктом нерухомого майна, що сторонами не заперечується, що знаходиться за одним фактичним місцем розташування та є віддаленим на кілька сотень метрів від об`єктів, розміщених за адресами: м. Житомир, майдан Станишівський, 7 та м.Житомир, провулок Паперовий, 16.

Однак, при цьому самою ж Житомирською міською радою (згідно листа Житомирської міської ради народних депутатів від 16.05.1994 №12777, листа Департаменту містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради народних депутатів від 15.09.2020 №1962/11/542-НВ) ідентифікується за двома різними адресами: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К та м.Житомир, провулок Паперовий, 16.

Також судом встановлено, що станом на даний час сторонами у справі не надано будь - яких доказів, що спірна гідротехнічна споруда за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К (вул. Паперова, 16) використовується сторонами у справі для встановлення та експлуатації будь - якої гідроелектростанції .

Суд відхиляє твердження представника ТОВ «Новелл», що спірна гребля розташована за межами населеного пункту міста Житомира, оскільки вони не підтверджені матеріалами справи та спростовуються наведеними доказами.

Так, згідно з довідками Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 04.09.2017 №34-6-0.15-1411/183-17 та від 19.08.2017 №34-6-0.15-1256/183-17, земельні ділянки за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К, та м. Житомир, пров. Паперовий, 16, належать до комунальної власності Житомирської міської ради, категорія земель не визначалася, цільове призначення не встановлено (т.1 а.с.187-188).

Згідно з листом Станишівської сільської ради від 06.09.2017 №1853, гідротехнічна споруда, що побудована через р.Тетерів за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський 7К, знаходиться в межах м.Житомир, на підтвердження чого долучено викопіювання з проекту роздержавлення (т.1 а.с.207-208).

Відповідно до листа Житомирської обласної державної адміністрації від 25.04.2017 №1840/41/2-17 стосовно розгляду звернення ТОВ «Новелл» щодо погодження надання дозволу на розроблення проекту землустрою про відведення земельної ділянки для розміщення, будівництва, експлуатації та обслуговування будівель і споруд об`єктів енергогенеруючих підприємств, установ та організацій площею 0,20 га на території Станишівської сільської ради Житомирського району, прийнято протокольне рішення відмовити та повернути матеріали, зокрема, у зв`язку з відсутністю містобудівної документації щодо розміщення даного об`єкту, а також вказано про те, що зачіпаються інтереси м.Житомира (згідно генплану м.Житомира) (т.7 а.с.188).

У листі Головного управління Держгеокадастру у Житомирській області від 26.10.2017 №9-6-0.15-2089/123-17 зазначено, що відповідно до кадастрового поділу зон - земельна ділянка, що розташована за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К (пров. Паперовий, 16) знаходиться в межах індексно-кадастрової карти м. Житомира (т.1 а.с. 7).

Стосовно позовної вимоги прокурора про визнання незаконним наказу ліквідатора Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» арбітражного керуючого Крутоус О.В. від 16.05.2016 про включення до складу ліквідаційної маси банкрута водозливної греблі, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К, суд зазначає таке.

Як було зазначено вище, 11.05.2016 ліквідатором банкрута арбітражним керуючим Крутоус О.В. проведено повторну інвентаризацію активів Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», під час якої додатково виявлено гідротехнічну споруду - водозливну греблю, що підтверджується відповідним актом інвентаризації.

Згідно з наказом від 16.05.2016 ліквідатор Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» арбітражний керуючий Крутоус О.В. включила до складу ліквідаційної маси банкрута водозливну греблю, що знаходиться за адресою: м. Житомир майдан Станишівський, 7К.

Відповідно до ч.1 ст.21 ЦК України, суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Згідно з ч.1 ст. 41 Закону про банкрутство (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались) ліквідатор - фізична особа, яка відповідно до судового рішення господарського суду організовує здійснення ліквідаційної процедури боржника, визнаного банкрутом, та забезпечує задоволення вимог кредиторів у встановленому цим Законом порядку.

За приписами ч.2 ст. 41 Закону про банкрутство (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались) ліквідатор з дня свого призначення здійснює, зокрема, такі повноваження: приймає до свого відання майно боржника, забезпечує його збереження; виконує функції з управління та розпорядження майном банкрута; проводить інвентаризацію та оцінку майна банкрута; аналізує фінансове становище банкрута; виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута; очолює ліквідаційну комісію та формує ліквідаційну масу; вживає заходів, спрямованих на пошук, виявлення та повернення майна банкрута, що знаходиться у третіх осіб.

Правилами організації діловодства та архівного зберігання документів у державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженими наказом Міністерства юстиції України від 18.06.2015 № 1000/5, накази віднесено до управлінських документів, а саме - до розпорядчої документації, що фіксує рішення нормативно-правового або організаційно-розпорядчого характеру з основних питань діяльності установи, адміністративно-господарських або кадрових (особового складу) питань (постанови, рішення, накази, розпорядження). Право на видання певного виду розпорядчого документа (постанови, рішення, наказу, розпорядження) закріплюється у положенні (статуті) установи і зумовлюється правовим статусом установи та порядком прийняття управлінських рішень (на підставі єдиноначальності або колегіальності).

Наказ ліквідатора, який виконує повноваження керівника банкрута Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» є внутрішнім розпорядчим документом Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», він діє лише для працівників підприємства і його дія не поширюється на інших осіб. Відповідно такий наказ не може порушувати права третіх осіб і не може бути ними оскаржений.

З урахуванням зазначеного, суд дійшов висновку, що наказ ліквідатора підприємства не є правовим актом в розумінні закону, а є внутрішнім документом, пов`язаним з виконанням, покладених на арбітражного керуючого (ліквідатора) повноважень, який не створює жодних обов`язків для третіх осіб.

Слід зазначити, що оскільки між сторонами існує конфлікт з приводу нерухомого майна, то навіть у випадку скасування оскаржуваного наказу, такий конфлікт вичерпано не буде, а тому позовна вимога про скасування наказу є неналежним способом захисту, оскільки він реально не відновлює жодних прав, зокрема, позивача.

Відтак, не можна вважати порушеними будь-які права третіх осіб внаслідок прийняття цього наказу, тому звернення з вказаною позовною вимогою не є ефективним способом відновлення порушеного права. Адже задоволення цієї позовної вимоги не здатне поновити порушені права позивача.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі № 183/1617/16).

Більше того, судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту (постанова Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі № 910/3009/18).

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовної вимоги про визнання незаконним наказу ліквідатора Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» арбітражного керуючого Крутоус О.В. від 16.05.2016 про включення до складу ліквідаційної маси банкрута водозливної греблі, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К.

Стосовно позовних вимог прокурора про визнання недійсними результатів проведеного аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» від 22.08.2016, оформлених протоколом №11 від 22.08.2016 та визнання недійсним договору купівлі-продажу майна підприємства банкрута від 31.08.2016, укладеного між Приватним підприємством «Інстрім» та Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» про продаж гідротехнічної споруди, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 3-1 Закону про банкрутство (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались), арбітражний керуючий зобов`язаний, зокрема, здійснювати заходи щодо захисту майна боржника; вживати заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та невідкладно повідомляти суду про наявність конфлікту інтересів.

При реалізації своїх прав та обов`язків арбітражний керуючий зобов`язаний діяти сумлінно та розумно з урахуванням інтересів боржника та його кредиторів. Під час реалізації своїх прав та обов`язків арбітражний керуючий зобов`язаний додержуватися вимог Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції" щодо обмеження використання своїх повноважень з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки чи пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб, одержання дарунків (пожертв).

Згідно ст. 25 Закону про банкрутство, ліквідатор з дня свого призначення здійснює, зокрема, такі повноваження: приймає до свого відання майно боржника, вживає заходів по забезпеченню його збереження; виконує функції з управління та розпорядження майном банкрута; здійснює інвентаризацію та оцінку майна банкрута згідно з законодавством; аналізує фінансове становище банкрута; виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута; очолює ліквідаційну комісію та формує ліквідаційну масу; пред`являє до третіх осіб вимоги щодо повернення дебіторської заборгованості банкруту; вживає заходів, спрямованих на пошук, виявлення та повернення майна банкрута, що знаходиться у третіх осіб; реалізує майно банкрута для задоволення вимог, включених до реєстру вимог кредиторів, у порядку, передбаченому цим Законом.

Відповідно до ст. 26 Закону про банкрутство, усі види майнових активів (майно та майнові права) банкрута, які належать йому на праві власності або повного господарського відання на дату відкриття ліквідаційної процедури та виявлені в ході ліквідаційної процедури, включаються до складу ліквідаційної маси, за винятком об`єктів житлового фонду, в тому числі гуртожитків, дитячих дошкільних закладів та об`єктів комунальної інфраструктури, які в разі банкрутства підприємства передаються в порядку, встановленому законодавством, до комунальної власності відповідних територіальних громад без додаткових умов і фінансуються в установленому порядку. Речі, визначені родовими ознаками, що належать банкруту на праві володіння або користування, включаються до складу ліквідаційної маси. Майно банкрута, що є предметом застави, включається до складу ліквідаційної маси, але використовується виключно для першочергового задоволення вимог заставодержателя. Індивідуально визначені речі, що належать банкруту на підставі речових прав, крім права власності і повного господарського відання, не можуть бути включені до складу ліквідаційної маси.

Отже, згідно зазначеної норми усі види майнових активів (майно та майнові права) банкрута, які належать йому на праві власності або повного господарського відання на дату відкриття ліквідаційної процедури та виявлені в ході ліквідаційної процедури, включаються до складу ліквідаційної маси.

У відповідності до ст.43 Закону про банкрутство із змінами та доповненнями (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались), майно, яке підлягає реалізації у ліквідаційній процедурі, оцінюється ліквідатором. Початковою вартістю цілісного майнового комплексу є сукупність визнаних у встановленому цим Законом порядку вимог кредиторів.

Під час продажу майна банкрута на аукціоні вартість майна, що визначається ліквідатором, є початковою вартістю.

Згідно ст. 44 Закону про банкрутство зі змінами та доповненнями (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались), після проведення інвентаризації та оцінки майна ліквідатор здійснює продаж майна банкрута такими способами: проведення аукціону; продаж безпосередньо юридичній або фізичній особі.

Вибір способів продажу активів здійснюється ліквідатором з метою забезпечення його відчуження за найвищою ціною.

Ліквідатор організовує проведення аукціону з продажу активів банкрута з урахуванням вимог цього Закону. На аукціоні можуть продаватися: основні засоби (нерухомість, незавершене будівництво, транспортні засоби, будівельні матеріали тощо); відокремлений структурний підрозділ банкрута як частина цілісного майнового комплексу; необоротні активи банкрута; дебіторська заборгованість на умовах договору про відступлення права вимоги банкрута. Ліквідатор має право самостійно проводити торги на аукціоні відповідно до законодавства або залучити на підставі договору організатора аукціону - юридичну особу, яка відповідно до установчих документів має право проводити торги. Організатор аукціону не може бути заінтересованою особою стосовно кредитора чи боржника.

Ліквідатор може здійснювати безпосередній продаж таких активів, зокрема, основних засобів, балансова залишкова вартість яких не перевищує одну тисячу гривень, а також інших необоротних матеріальних активів, господарських матеріалів, малоцінних та швидкозношуваних предметів, обсяги або вартість яких є недостатніми для проведення аукціону. Ці матеріальні активи реалізуються безпосередньо ліквідатором або на комісійних умовах через організацію роздрібної торгівлі.

Спори, які виникають при проведенні та виконанні результатів аукціонів, у тому числі про визнання недійсними договорів купівлі-продажу майна, розглядаються в межах провадження у справі про банкрутство.

Положеннями ст.49 Закону про банкрутство зі змінами та доповненнями, передбачено, що продаж майна боржника в провадженні у справі про банкрутство здійснюється в порядку, встановленому цим Законом, шляхом проведення торгів у формі аукціону, за винятком майна, продаж якого відповідно до законодавства України здійснюється шляхом проведення закритих торгів.

Продажу підлягають всі види майна боржника, призначеного для здійснення господарської діяльності, за винятком прав і обов`язків, які не можуть бути передані іншим особам.

Суб`єктами аукціону є його замовник, організатор та учасники.

Замовником є ліквідатор, призначений господарським судом у порядку, встановленому цим Законом.

Організатором аукціону є визначена замовником фізична або юридична особа, що має ліцензію на проведення торгів і з якою замовник аукціону уклав договір на проведення аукціону.

Організатор аукціону визначається замовником за конкурсом, що проводиться у визначеному замовником порядку, основними критеріями якого вважаються наявність ліцензії, достатній, але не менш як три роки, досвід проведення аукціонів, запропонована найменша сума винагороди.

Організатором аукціону не може бути заінтересована особа стосовно боржника, кредиторів та замовника аукціону.

Учасниками аукціону можуть бути громадяни України, іноземці та особи без громадянства, юридичні особи України та іноземні юридичні особи, які подали необхідні документи та пройшли процедуру реєстрації виконавцем аукціону відповідно до цього Закону.

Замовнику та організатору забороняється встановлювати вимоги, вчиняти дії чи виявляти бездіяльність, що будь-яким чином порушують рівність учасників аукціону або допускають їх дискримінацію.

Усім учасникам аукціону гарантується рівний доступ до будь-якої інформації про майно, виставлене для продажу, а також про хід підготовки та проведення аукціону.

Частинами 1, 3, 5 ст. 51 Закону про банкрутство із змінами та доповненнями (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались) передбачено, що за договором про проведення аукціону організатор аукціону зобов`язується за свій рахунок провести аукціон та укласти договір з його переможцем, а замовник - сплатити організаторові аукціону обумовлену договором винагороду. Після оприлюднення оголошення про проведення аукціону організатор може відмовитися від договору лише у випадку, коли проведення аукціону стало неможливим з причин, за які організатор аукціону не відповідає. Організатор аукціону виконує такі функції: опубліковує і розміщує повідомлення про продаж майна боржника і повідомлення про результати проведення торгів; приймає заявки на участь в аукціоні; укладає із заявниками договори про завдаток; визначає учасників торгів; здійснює проведення торгів; визначає переможця торгів і підписує протокол про результати проведення торгів; повідомляє учасників торгів про результати проведення торгів.

Згідно вимог ч.3 ст.55 Закону про банкрутство зі змінами та доповненнями (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались), результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними.

Визнання результатів аукціону недійсним тягне за собою визнання недійсним укладеного з переможцем договору купівлі-продажу.

Підставою для визнання результатів аукціону недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення аукціону, визначених Законом про банкрутство, а саме правил, які визначають процедуру підготовки, проведення аукціону; правил, які регулюють сам порядок проведення аукціону; правил, які стосуються оформлення кінцевих результатів аукціону.

З огляду на таке, процедура проведення аукціону у справі про банкрутство складається з чотирьох етапів її організації: 1) передпідготовка проведення аукціону (призначення ліквідатора, отримання згоди заставного кредитора на реалізацію заставного майна, вибір організатора аукціону, оформлення проекту договору на проведення аукціону); 2) підготовка до проведення аукціону (укладення договору з організатором аукціону, публікація оголошення, прийняття заяв на участь в аукціоні, внесення гарантійних внесків учасників аукціону); 3) проведення аукціону та 4) оформлення його результатів.

Порушення порядку організації будь-якого з цих етапів є підставою для визнання результатів аукціону недійсними в цілому. Отже, вирішуючи спір щодо визнання недійними результатів аукціону з продажу майна банкрута, суд має встановити факт дотримання порядку його проведення на кожному з етапів.

Згідно ч.1 ст. 52 Закону про банкрутство зі змінами та доповненнями (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались), організатор аукціону повинен провести аукціон протягом двох місяців з дня укладення договору про проведення аукціону, якщо інше не встановлено законом або договором.

При проведенні аукціонів в електронній формі (електронних торгів), а також при розміщенні оголошення про проведення аукціону та відомостей про результати аукціону на веб-сайтах технологічні та програмні засоби повинні забезпечувати всім бажаючим можливість пошуку інформації за датою розміщення оголошення, датою та місцем проведення аукціону, видом майна, ціною, видом договору, що укладається, а також можливість анонімного перегляду, копіювання та роздрукування інформації на основі поширених веб-оглядачів та редакторів без необхідності застосування спеціально створених для цього технологічних та програмних засобів, цілодобово, без обмежень та стягнення плати (ч.1 ст. 53 Закону про банкрутство зі змінами та доповненнями).

Дослідивши матеріали справи №4/166«Б» про банкрутство відповідача Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», судом встановлено наступне.

У ліквідаційній процедурі 20.09.2006 арбітражним керуючим Крутоус О.В. було проведено інвентаризацію майна Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика", про що складено відповідні інвентаризаційні описи. Загальна кількість найменувань активів боржника склала 1452. Все майно банкрута було в подальшому оцінено.

Комітетом кредиторів погоджено умови, порядок та склад продажу майна банкрута (згідно норм Закону про банкрутство (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались)) (протокол №2 від 28.11.2006).

У зв`язку з відсутністю попиту на майно комітетом кредиторів неодноразово проводилась уцінка (протоколи (зокрема) № 2-5, 7-8, 11).

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 28.02.2013, зокрема, застосовано в частині продажу майна в провадженні у справі № 4/166"Б" про банкрутство Підприємства Укоопспілки "Житомирської паперової фабрики" (м. Житомир) положення Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" в редакції Закону України від 22.12.2011 № 4212-VI із змінами та доповненнями; зобов`язано ліквідатора Крутоус О.В. забезпечити належне виконання заходів, передбачених ст. ст. 43, 44, 49 - 52; 54 - 58; 60 -66; 68 -76 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" в редакції від 22.12.2011 № 4212 - VI із змінами та доповненнями.

05.03.2014 в газеті "Ваші Інтереси" №08 (1118) було опубліковано оголошення про проведення конкурсу з визначення кандидатур організаторів аукціону з продажу майна банкрута. У визначений термін надійшла заява Товарної біржі "Електронні торги України" в особі філії Товарної біржі "Електронні торги України" в м. Житомирі від 07.03.2014 р. вих. №21-2/14 про участь у конкурсі з визначення кандидатур організаторів аукціону з продажу майна банкрута. Інших заяв на адресу ліквідатора банкрута не надходило.

На засіданні комітету кредиторів боржника 31.03.2014 розглянуто вказану заяву та вирішено визначити організатором аукціону з продажу майна банкрута Товарну біржу "Електронні торги України" в особі філії Товарної біржі "Електронні торги України" в м. Житомирі, про що свідчить протокол №43.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 15.05.2014 Товарну біржу "Електронні торги України" в м. Житомирі визнано учасником провадження у справі про банкрутство.

Відповідно до вимог Закону про банкрутство зі змінами та доповненнями (у редакції, чинній на момент правовідносин, що склались), організатором аукціону були розміщені оголошення з продажу майна банкрута як цілісного майнового комплексу. Проте торги не відбулись, у зв`язку з відсутністю заявок. Тому в подальшому реалізація майна проводилась за погодженням з комітетом кредиторів окремими лотами.

З огляду на таке, доводи прокурора щодо недотримання ліквідатором вимог п.5 ст. 44 Закону про банкрутство зі змінами та доповненнями, судом відхиляються, оскільки спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до звіту №160701-М про проведення незалежної оцінки про визначення ринкової вартості об`єкту - гідроспоруди, що розташована в м. Житомирі, майдан Станишівський, 7К, проведеної фізичною особою - підприємцем Медведєвим С.О., вартість об`єкту оцінки - 274000,00 грн.

Отже, доводи прокурора щодо не проведення ліквідатором оцінки гідротехнічної споруди, судом відхиляються, оскільки спростовуються наявними в матеріалах справи доказами.

Стосовно доводів, що ліквідатором без проведення повторного конкурсу та затвердження його результатів прийнято рішення про визначення нового організатора аукціону, суд встановив таке.

На звернення ліквідатора до Товарної біржі "Електронні торги України", яка визнана ухвалою суду учасником у справі №4/166"Б", щодо можливості проведення аукціону з продажу майна банкрута, біржею було надано відповідь про припинення діяльності.

Для організації продажу гідроспоруди ліквідатором банкрута було розроблено нове положення про визначення організатора аукціону з продажу вказаного майна банкрута.

Для відбору організатора аукціону, ліквідатором банкрута було прийнято рішення 07.07.2016 повідомити організаторів продажу майна банкрута про проведення конкурсу з визначення організатора аукціону з продажу майна банкрута.

Для подачі відповідних заяв про участь у конкурсі суб`єктам господарювання було надано термін до 13.07.2016.

Ліквідатором було отримано заяву Житомирської товарної агропромислової біржі, яку рішенням ліквідатора банкрута від 14.07.2016 і визначено організатором аукціону.

Пояснено, що погодження порядку відбору організатора аукціону для реалізації гідроспоруди та кандидатури організатора з комітетом кредиторів банкрута не здійснювалося, у зв`язку з тим, що Законом про банкрутство із змінами та доповненнями не передбачено таке погодження.

Відповідна позиція про відсутність обов`язку погодження кандидатури торгуючої організації з комітетом кредиторів боржника та обов`язкового затвердження кандидатури судом також викладена в постанові Верховного Суду від 28.03.2018 у справі № 903/481/16.

Суд приймає дані доводи, вважає їх обґрунтованими та такими, що відповідають законодавству.

Разом з тим, стосовно встановлення належності на праві власності Підприємству Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» спірного нерухомого майна та встановлення обставин, що відповідач Підприємство Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» є правонаступником Житомирської паперової фабрики ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР, суд зазначає таке.

З копії дублікату акту державного приймання будівлі (споруди) гідровузла на річці Тетерів у м.Житомир - водозливної греблі Житомирської паперової фабрики ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР, затвердженого рішенням виконкому Житомирської міської ради депутатів трудящих №793 від 21.10.1974, вбачається, що замовником (забудовником) та організацією, на яку покладено експлуатацію будівлі (споруди) є Житомирська паперова фабрика ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР. Гідровузел розташований у м.Житомир, вул. Карла Маркса, 287 (за місцезнаходженням замовника будівництва) (т.3 а.с.104-108).

Згідно з постановою правління Укооппостачмашу від 03.01.1990 (протокол засідання №1, пункт 2), у зв`язку зі створенням Республіканського постачально-виробничого об`єднання споживчої кооперації Української РСР «Укооппостачмаш» внесено зміни в назву Житомирської паперової фабрики ім. 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції та прийнято рішення іменувати її в подальшому - Житомирська паперова фабрика. Зазначено, що Житомирська паперова фабрика є правонаступником Житомирської паперової фабрики ім. 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції (т.4 а.с.205).

Суд критично оцінює додану до матеріалів справи копію зазначеної постанови від 03.01.1990, оскільки ця постанова не підписана головою правління; у матеріалах справи міститься копія зазначеної постанови, яка засвідчена ліквідатором банкрута Крутоус О.В.; оригінал цієї постанови для огляду суду не надано. З огляду на викладене, надана до матеріалів справи копія зазначеної постанови від 03.01.1990, не може вважатися беззаперечним доказом того, що назву Житомирської паперової фабрики ім. 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції було замінено на Житомирська паперова фабрика Республіканського постачально-виробничого об`єднання споживчої кооперації Української РСР «Укооппостачмаш» та відповідно, що Житомирська паперова фабрика Республіканського постачально-виробничого об`єднання споживчої кооперації Української РСР «Укооппостачмаш» є правонаступником Житомирської паперової фабрики ім. 50-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції.

Відповідно до статуту Житомирської паперової фабрики Республіканського постачально-виробничого об`єднання «Укооппостачмаш» підприємство створене згідно з постановою правління Укоопспілки від 25.07.1961 №253 на базі власної споживчої кооперації УРСР (т.7 а.с.45-52).

Відповідно до п.1.1 Установчого договору №1 від 09.10.1992 Центральна спілка споживчих товариств України (Укоопспілка), Кримська та обласні споживспілки на основі Закону України «Про споживчу кооперацію» створили спільне підприємство «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» (т.1 а.с.34-39).

Згідно з п.1.1 Статуту Спільного підприємства «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу», «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» є спільним підприємством Центральної спілки споживчих товариств України (Укоопсліпки), Кримспоживспілки та облспоживспілок (т.1 а.с.40-49).

За п.2 установчого договору №1 від 09.10.1992 про створення спільного підприємства «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» та п.1.3 статуту спільного підприємства Житомирська паперова фабрика Укооппостачмашу, спільне підприємство засноване на колективній власності Центральної спілки споживчих товариств України (Укоопспілки), Кримспоживспілки та обласних споживспілок.

Відповідно до п.1.4 статуту спільне підприємство «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» знаходиться за адресою: м. Житомир, пл. Станишівська, 7.

Згідно з Доповненнями до статуту спільного підприємства «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу», статут доповнено пунктом 1 «Загальні положення» підпункт 1.3: Спільне підприємство «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» є правонаступником підприємства «Житомирська паперова фабрика» Республіканського постачально-виробничого об`єднання «Укооппостачмашу» (т.1 а.с.51).

Як убачається візуально у вказаному документі, який додано до матеріалів справи, до назви підприємства «Житомирська паперова фабрика» після розділового знаку - крапки іншим друкарським відтиском додруковано: «Республіканського постачально-виробничого об`єднання «Укооппостачмашу».

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що надане до справи зазначене Доповнення до статуту не може бути належним доказом того, що Спільне підприємство «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» є правонаступником підприємства «Житомирська паперова фабрика» Республіканського постачально-виробничого об`єднання «Укооппостачмашу».

Відповідно до ч.1, 2 ст. 57 Господарського кодексу України установчими документами суб`єкта господарювання є рішення про його утворення або засновницький договір, а у випадках, передбачених законом, статут (положення) суб`єкта господарювання. В установчих документах повинні бути зазначені найменування суб`єкта господарювання, мета і предмет господарської діяльності, склад і компетенція його органів управління, порядок прийняття ними рішень, порядок формування майна, розподілу прибутків та збитків, умови його реорганізації та ліквідації, якщо інше не передбачено законом.

Отже, засновницький (установчий) договір повинен містити принципові засади створення і функціонування підприємства, визначати порядок спільної діяльності, умови формування майна тощо.

Установчий договір - це цивільно-правова угода, якою врегульовані відносини спільної діяльності осіб щодо створення ними підприємства.

З Установчого договору №1 від 09.10.1992 та Статуту Спільного підприємства «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу», вбачається, що останнє створено Центральною спілкою споживчих товариств України (Укоопспілка), Кримською та обласними споживспілками на основі Закону України «Про споживчу кооперацію», тобто було новоствореним підприємством.

При цьому будь - якого посилання та те, що Спільне підприємство «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» є правонаступником іншого підприємства, вказані документи не містять.

З огляду на викладене, за сукупністю, суд дійшов висновку про відсутність у матеріалах справи достатніх та належних доказів на підтвердження того, що Підприємство Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» є правонаступником Житомирської паперової фабрики імені 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР.

Слід зазначити, що правовідносини, станом на 1974 рік, регулювались Цивільним кодексом УРСР (1963).

Положеннями ст.128 Цивільного кодексу УРСР (1963), право власності (право оперативного управління) у набувача майна за договором виникає з моменту передання речі, якщо інше не передбачено законом або договором. Переданням визнається вручення речей набувачеві.

Наведеною нормою встановлено загальне правило про виникнення у набувача права власності на майно з моменту передачі речі. Передачею визнавалося вручення речей набувачеві.

Таке правове регулювання правовідносин щодо права власності на майно застосовується до прав, які виникли, або могли виникнути до січня 2004.

Законодавство, що діяло на той час (1974) не передбачало реєстрації права власності на нерухоме майно.

Також слід зазначити, що 15.03.1991 було введено в дію закон Української РСР "Про власність". Згідно норм цього закону, власність в Україні виступає в таких формах: приватна, колективна та державна. Всі форми власності визнаються рівноправними.

Після прийняття чинного Цивільного кодексу України, який набрав сили з 1 січня 2004 року, законодавець остаточно визначив: суб`єктами права приватної власності є не лише особи фізичні, а й юридичні.

За змістом п.4 Розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Цивільного кодексу України, даний Цивільний кодекс України застосовується до цивільних відносин, що виникли після набрання ним чинності.

Щодо цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, положення цього Кодексу застосовуються до тих прав і обов`язків, що виникли або продовжують існувати після набрання ним чинності.

Враховуючи викладене, копія дублікату акту державного приймання будівлі (споруди) гідровузлу на річці Тетерів у м.Житомир - водозливної греблі Житомирської паперової фабрики ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР, затвердженого рішенням виконкому Житомирської міської ради депутатів трудящих №793 від 21.10.1974, свідчить лише про те, що замовником (забудовником) та організацією, на яку покладено експлуатацію будівлі (споруди) є Житомирська паперова фабрика ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР, та не є доказом на підтвердження права власності Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» на спірний об`єкт.

З доданого до справи копії рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради народних депутатів від 05.04.1984 №202 «Про проведення капітального ремонту греблі на р.Тетерів в районі Паперової фабрики» вбачається, що з метою забезпечення достатнього запасу води для технічних потреб підприємств вирішено провести капітальний ремонт греблі згідно розробленої технічної документації, функції замовників по виконанню робіт за рахунок власних лімітів покласти на льонокомбінат ім. 60-річчя Великої Жовтневої соціалістичної революції та завод лабораторного скла. Пунктом 5 вказаного рішення зобов`язано керівників підприємств, використовуючих воду для технічних потреб, перерахувати кошти по дольовій участі в капітальному ремонті греблі на поточний рахунок льонокомбінату згідно додатку №1 (т.7 а.с.80-81).

У додатку №1 до рішення виконавчого комітету Житомирської міської ради народних депутатів від 05.04.1984 №202 міститься перелік підприємств міста, які беруть участь у капітальному ремонті греблі р.Тетерів (із зазначенням сум у карбованцях), серед яких: Паперова фабрика - 10 тис. крб., а також Завод хімволокна - 30 тис.крб.; Завод металоконструкцій - 10 тис. крб., Завод «Станків-автоматів» - 30 тис. крб., Автоколона 2256 - 10 тис. крб., Завод огороджувальних конструкцій - 10 тис. крб., М`ясокомбінат - 20 тис. крб. (т.7 а.с.82).

Тобто, зазначене свідчить, що вказана спірна споруда використовувалась з метою забезпечення достатнього запасу води для технічних потреб підприємств міста Житомира, одним з яких була Паперова фабрика.

Правові, організаційні, економічні та соціальні основи об`єднання громадян у кооперативні організації (кооперативи чи кооперативні об`єднання), а також функціонування кооперативного руху в Україні визначаються Законом України «Про кооперацію».

Відповідно до ст.1 Закону України «Про споживчу кооперацію» споживча кооперація в Україні - це добровільне об`єднання громадян для спільного ведення господарської діяльності з метою поліпшення свого економічного та соціального стану. Вона здійснює торговельну, заготівельну, виробничу та іншу діяльність, не заборонену чинним законодавством України, сприяє соціальному і культурному розвитку села, народних промислів і ремесел, бере участь у міжнародному кооперативному русі.

Згідно зі ст.9 Закону України «Про споживчу кооперацію» власність споживчої кооперації є однією з форм колективної власності. Вона складається з власності споживчих товариств, спілок, підпорядкованих їм підприємств і організацій та їх спільної власності. Кожний член споживчого товариства має свою частку в його майні, яка визначається розмірами обов`язкового пайового та інших внесків, а також нарахованих на них дивідендів. Володіння, користування та розпорядження власністю споживчої кооперації здійснюють її органи відповідно до компетенції, визначеної статутами споживчих товариств та їх спілок. Власністю споживчих товариств є засоби виробництва, вироблена продукція та інше майно, що належать їм і необхідні для здійснення статутних завдань. Споживчим товариствам та їх спілкам можуть належати будинки, споруди, устаткування, транспортні засоби, машини, товари, кошти та інше майно відповідно до цілей їх діяльності. Власність споживчих товариств утворюється з внесків їх членів, прибутків, одержуваних від реалізації товарів, продукції, послуг, цінних паперів та іншої діяльності, не забороненої чинним законодавством. Власність спілок споживчих товариств утворюється з майна, переданого їх членами, коштів, одержаних від господарської діяльності підприємств і організацій спілки, реалізації цінних паперів та іншої діяльності. Об`єкти права власності споживчої кооперації можуть перебувати у спільному володінні споживчих товариств та спілок. Їх частка у власності визначається взаємними угодами. Суб`єктами права власності споживчої кооперації є члени споживчого товариства, трудові колективи кооперативних підприємств і організацій, а також юридичні особи, частка яких у власності визначається відповідними статутами.

24.02.2003 комісією з реорганізації спільного підприємства «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» складено акт про реорганізацію спільного підприємства «Житомирська паперова фабрика» Укооппостачмашу» в підприємство Центральної спілки споживчих товариств України (Укоопспілки) (т.1 а.с.52-54).

Відповідно до п.1.1 статуту Підприємство Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» є підприємством, створеним Центральною спілкою споживчих товариств України (Укоопспілкою), яка є його засновником та власником всього майна (т.1 а.с.55-62).

За п.1.2 статуту Підприємство Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» є правонаступником спільного підприємства «Житомирська паперова фабрика».

Згідно з п.1.4 статуту місцезнаходження підприємства: м. Житомир, майдан Станишівський, 7.

За п.3.1 статуту майно підприємства складається з основних засобів, переданих власником підприємства - Укоопспілкою - в оперативне управління, а також інших цінностей, набутих у процесі господарської діяльності, вартість яких відображається у самостійному балансі підприємства. Підприємство не може розпоряджатися майном, яке передане йому на праві оперативного управління, без згоди власника.

Відповідно до Свідоцтва про право власності від 26.11.1999, виданого на підставі рішення виконкому Житомирської міської ради від 25.11.1999 №664, цілісний майновий комплекс, який розташований в м.Житомирі, по майдану Станишівському, 7, належить Центральній спілці споживчих товариств України, Кримспоживспілки, обласних споживчих спілок на праві колективної власності (т.4 а.с.34).

05.05.2004 між Центральною спілкою споживчих товариств України (Укоопспілка) (продавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Сорді» укладено договір купівлі-продажу єдиного майнового комплексу підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» (т.1 а.с.63-65).

Відповідно до п.1.1 вказаного договору продавець передає у власність покупця частку у розмірі 100% у статутному фонді (корпоративне право) підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика», що належить продавцю як власнику такої частки та підприємство (єдиний майновий комплекс) Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» з активами, пасивами і зобов`язаннями (сукупними валовими активами) згідно з цим договором, яке належить продавцю, а покупець приймає вказане майно та зобов`язується сплатити відповідну суму згідно умов цього договору.

Підприємство (єдиний майновий комплекс) Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» складається з:

- об`єктів нерухомого майна, яке перебуває у власності Центральної спілки споживчих товариств України (Укоопспілка), (згідно п. 1-29 додатку №1 до цього договору), та іншого майна, загальною балансовою вартістю 1529023 грн. (згідно додатку №1, що є невід`ємною частиною цього договору), розташоване за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, №7;

- рухомого майна балансовою (залишковою) вартістю 232923 грн. (перелік якого наведено у додатку №2 до цього договору, який є невід`ємною частиною цього договору);

- оборотних активів в сумі 195319,78 грн.

- поточних зобов`язань у сумі 1845091,31 грн. (перелік яких наведено в додатку №3 до цього договору, який є невід`ємною частиною цього договору).

Згідно зі змінами та доповненнями до статуту Підприємство Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» пункт 1.1 викладено в новій редакції: «Підприємство Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» було створено Центральною спілкою споживчих товариств України. В результаті укладення 05.05.2004 Центральною спілкою споживчих товариств України договору купівлі-продажу підприємства (єдиного майнового комплексу) Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» засновником підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» та власником всього майна є товариство з обмеженою відповідальністю «Сорді» (т.1 а.с. 67).

Судом встановлено, що у додатку №1 та додатку №2 до вказаного договору відсутні водозливна гребля автоматичної дії та донний водоспуск (т.3 а.с. 225-237).

У засіданні суду 22.03.2021 представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Сорді" Весельська М.О. стосовно поставлених їй судом запитань повідомила, що ТОВ "Сорді" не відомо на чиї кошти було побудовано комплекс гідротехнічних споруд - водозливну греблю автоматичної дії донного водоспуску, обладнану затвором, що знаходиться за адресою м. Житомир, майдан Станишівський 7-К (провулок Паперовий, 16).

Зазначила, що на балансі Товариства з обмеженою відповідальністю "Сорді" комплекс гідротехнічних споруд - водозливна гребля автоматичної дії донного водоспуску, обладнана затвором, що знаходиться за адресою м. Житомир, майдан Станишівський 7-К (провулок Паперовий, 16) не перебуває, за актом приймання-передачі Товариству з обмеженою відповідальністю "Сорді" не передавалась; на чиєму балансі перебуває комплекс гідротехнічних споруд - водозливна гребля автоматичної дії донного водоспуску, обладнана затвором, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський 7-К (провулок Паперовий, 16) Товариству з обмеженою відповідальністю "Сорді" не відомо.

У листі Центральної спілки споживчих товариств України (Укоопспілка) від 31.08.2020 №32/13 зазначено, що запитувана судом інформація та відповідні докази стосовно того на чиї кошти було побудовано комплекс гідротехнічних споруд - водозливну греблю автоматичної дії донного водоспуску, обладнану затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К (провулок Паперовий, 16) та на чиєму балансі перебуває вказаний комплекс в Укоопспілці відсутні (т.5 а.с.208).

Відповідно до листа від 20.08.2014 №508/1 гребля на р.Тетерів в районі провулку Паперового, яка була побудована для задоволення технологічних потреб підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» не перебуває у власності (на балансі) ТОВ «Житомирський картонний комбінат» (т.1 а.с.170).

Згідно листа архівного відділу Житомирської міської ради від 06.09.2017 №01-39/165, на зберігання до архівного відділу реєстраційна справа Житомирської паперової фабрики імені 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР не надходила (т.1 а.с.199).

У листі Державного архіву Житомирської області Житомирської обласної державної адміністрації від 14.09.2017 №07-12/695 зазначено про відсутність на державному зберіганні реєстраційної справи Житомирської паперової фабрики ім. 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР (т.1 а.с.205).

Відповідно до листа Департаменту містобудування, архітектури, будівництва та житлово-комунального господарства Житомирської обласної державної адміністрації від 20.09.2017 №01.2-1494, департамент не приймав участі в створенні гідроспоруди, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К (т.1 а.с.211).

Колективне підприємство «Житомирводпроект» гідроспоруду за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К, не проектувало, звернення щодо проведення будь-яких робіт, пов`язаних з даною гідроспорудою до них не надходили, про що свідчить лист від 15.09.2017 №9183/вих.-17 (т.1 а.с.212).

У листі Житомирського міжрайонного управління водного господарства Житомирського обласного управління водних ресурсів Державного агентства водних ресурсів України від 08.09.2017 №412 зазначено, що в районі провулку Паперовий розташований гідровузол (комплекс гідротехнічних споруд): водопідйомна, переливна гребля, тіло греблі залізобетонне, довжина греблі 70 м, довжина водозливу біля 50 м, водозливний шлюз на правому устої греблі. Також повідомлено, що даний комплекс гідротехнічних споруд (гідровузлу) на балансі управління не знаходиться (т.1 а.с.213).

Згідно з листом Державного підприємства «Класифікаційне товариство регістр судноплавства України» від 22.09.2017 №22.1-2235, заявок на прийняття під технічний нагляд водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться на р.Тетерів за адресою м. Житомир, майдан Станишівський, 7К (провулок Паперовий, 16) в Регістр не надходили, тому в Базі даних ГТС відсутня (т.2 а.с.9-10).

Згідно з листом Колективного підприємства «Житомирводпроект» від 18.05.2020 №У-6/49, останнє не виконувало проектування комплексу гідротехнічних споруд - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський 7К (провулок Паперовий, 16) і відповідно проектна документація в архівах підприємства відсутня; інформація щодо фінансування будівництва даного об`єкта чи у кого на балансі він знаходиться у підприємства відсутня (т.5 а.с.110).

Відповідно до листа Державного агентства водних ресурсів України від 19.05.2020 №2783/5/11-20/, комплекс гідротехнічних споруд - водозливна гребля автоматичної дії донного водоспуску, обладнана затвором, що знаходиться за адресою: м. Житомир, майдан Станишівський, 7К (провулок Паперовий, 16) до гідротехнічних споруд загальнодержавного значення не належить; на балансі Державного агентства водних ресурсів чи організацій, які входять до сфери його управління, не знаходиться (т.5 а.с.113).

Будь-яких документів чи інформації щодо будівництва зазначеної гідроспоруди, в тому числі щодо джерел походження коштів на її будівництво сторонами не надано, а матеріали справи не містять.

Слід зазначити, що сторонами не надано, а у матеріалах справи відсутні належні та достатні докази на чиї кошти було побудоване спірне майно та яким чином це майно після введення в експлуатацію обліковувалось.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність у матеріалах справи належних доказів на підтвердження того, що Підприємство Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» є правонаступником Житомирської паперової фабрики імені 50 років Великої Жовтневої соціалістичної революції Укоопспілки УРСР; що спірні водозливна гребля автоматичної дії та донний водоспуск належали на праві власності членам Укоопспілки або належать на праві власності Підприємству Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика».

Відтак, судом встановлено, що арбітражним керуючим (ліквідатором) Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» при підготовці до проведення аукціону з продажу майна банкрута, без достатніх правових підстав включено до ліквідаційної маси Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» майно, що не належить на праві власності вказаному підприємству, що призвело до відчуження на аукціоні майна, що не належить банкруту Підприємству Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» .

Відповідно до ч.3 ст.55 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» результати аукціону, проведеного з порушенням вимог закону, можуть бути визнані в судовому порядку недійсними. Визнання результатів аукціону недійсними тягне за собою визнання недійсним укладеного з переможцем договору купівлі-продажу.

Підставами для визнання результатів аукціону недійсними є недодержання ліквідатором або організатором аукціону вимог Закону щодо його проведення, зокрема, порядку визначення початкової вартості майна, яке підлягає реалізації в ліквідаційній процедурі, проведення конкурсу та визначення організатора аукціону, порядку допуску до участі в аукціоні, дотримання строків та часу проведення аукціону, оприлюднення оголошення про проведення аукціону та вимог до його змісту, порядку проведення аукціону (повторного, другого повторного аукціонів).

До предмету дослідження, з питань розгляду недійсності результатів аукціону, входять встановлення обставин підготовки до проведення аукціону (інвентаризація та оцінка майна банкрута), дотримання організатором аукціону вимог, які ставляться Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" до його проведення.

При вирішенні спорів про визнання прилюдних торгів або аукціону недійсними, слід встановити таке: чи мало місце порушення вимог законодавства при проведенні прилюдних торгів або аукціону; чи вплинули ці порушення на результати торгів та аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів або аукціону (висновки, викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 04.10.2018 у справі №910/3638/15-г).

З огляду на висновки судів про визнання недійсними результатів аукціону, договори купівлі-продажу теж повинні бути визнані недійсними, оскільки зазначені вимоги є похідними. Наслідком визнання результатів аукціону недійсним та визнання укладеного з переможцем торгів договору купівлі-продажу недійсним є повернення покупця та продавця у первісний стан. Відповідна правова позиція викладена в постанові Касаційного господарського суду від 05.03.2020 у справі № 916/3545/15.

З огляду на викладене, слід зазначити, що ліквідатором банкрута арбітражним керуючим Крутоус О.В. у межах справи № 4/166"Б" про банкрутство Підприємства Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика" неправомірно включено до ліквідаційної маси та здійснено реалізацію нерухомого майна, що складається з гідротехнічної споруди: водозливної греблі автоматичної дії та донного водоспуску, обладнаної затвором, рік побудови 1974.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про наявність підстав задовольнити позовні вимоги прокурора про визнання недійсними результатів проведеного аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» від 22.08.2016, оформлені протоколом №11 від 22.08.2016, та визнати недійсним договір купівлі-продажу майна підприємства банкрута від 31.08.2016, укладений між Приватним підприємством «Інстрім» та Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» про продаж гідротехнічної споруди - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К.

Стосовно позовної вимоги прокурора про визнання права власності на безхазяйне нерухоме майно комплекс гідротехнічних споруд (гребля) для гідроелектростанції по провулку Паперовому, 16 в м. Житомирі за територіальною громадою міста Житомира, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

З моменту порушення стосовно боржника справи про банкрутство він перебуває в особливому правовому режимі, який передбачає концентрацію спорів, стороною яких є боржник, у межах справи про банкрутство задля судового контролю в межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів. Зокрема, відповідно до положень статті 7 КУзПБ господарський суд, у провадженні якого перебуває права про банкрутство в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною яких є боржник; спори з позовними вимогами щодо майна боржника. При цьому господарський суд розглядає зазначені спори за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України, за результатами розгляду спору ухвалює рішення.

Згідно з положеннями статей 2, 4, 5 Господарського процесуального кодексу України, статей 15, 16 Цивільного кодексу України підставою для захисту цивільного права чи охоронюваного законом інтересу є його порушення, невизнання чи оспорення. Тому задоволення судом позову можливе лише за умови доведення позивачем обставин щодо наявності у нього відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) зазначеного права відповідачем з урахуванням належності обраного способу судового захисту.

У силу статті 41 Конституції України та статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власності та мирно володіти своїм майном; право приватної власності є непорушним; ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності.

Захист права власності врегульований главою 29 Цивільного кодексу України. Зокрема, відповідно до статті 392 цього Кодексу власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Вирішуючи спір про визнання права власності на підставі зазначеної норми Кодексу, слід враховувати, що за змістом вказаної норми права судове рішення не породжує права власності, а лише підтверджує наявне у позивача право власності, набуте раніше на законних підставах, якщо відповідач не визнає, заперечує або оспорює його.

У зв`язку з наведеним Верховний Суд неодноразово (зокрема, в постанові Великої Палати Верховного Суду від 19.05.2020 у справі №916/1608/18, на яку посилається прокурор у касаційній скарзі) звертав увагу на те, що передумовами та матеріальними підставами для захисту права власності в судовому порядку є наявність підтвердженого належними доказами як права власності на майно, яке оспорюється або не визнається іншою особою, так і порушення (невизнання або оспорювання) цього права на спірне майно.

Позивачем у такому позові може бути суб`єкт, який вважає себе власником певного майна, однак не може належним чином реалізувати свої правомочності у зв`язку із наявністю щодо цього права сумнівів з боку третіх осіб чи необхідністю одержати правовстановлюючі документи.

При цьому відповідно до частини 5 статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права і обов`язки можуть виникати з рішення суду лише у випадках, встановлених актами цивільного законодавства. Можливість виникнення права власності за рішенням суду Цивільний кодекс України передбачає лише у статтях 335 (набуття права власності на безхазяйну річ) і 376 (самочинне будівництво). У всіх інших випадках право власності набувається з інших не заборонених законом підстав, зокрема із правочинів (зокрема, постанова Верховного Суду від 02.05.2018 у справі №914/904/17).

Отже, позивачем у позові про визнання права власності є власник - особа, яка має право власності на майно (тобто вже стала його власником, а не намагається ним стати через пред`явлення позову).

При цьому відповідно до положень статті 328 Цивільного кодексу України набуття права власності - це певний юридичний механізм, з яким закон пов`язує виникнення в особи суб`єктивного права власності на певні об`єкти, тому суд при вирішенні спору про право власності повинен встановити, з яких саме передбачених законом підстав, у який передбачений законом спосіб позивач набув право власності на спірний об`єкт та чи підлягає це право захисту в порядку, визначеному статтею 392 Цивільного кодексу України.

Те ж саме стосується і з`ясування судом з яких саме передбачених законом підстав, у який передбачений законом спосіб позивач набув право власності на спірний об`єкт та чи підлягає це право захисту в порядку, визначеному статтею 335 Цивільного кодексу України.

Як було зазначено вище, судом було встановлено, що 31.07.2015 у газеті «Місто» №30 (958) опубліковано повідомлення виконавчого комітету Житомирської міської ради про взяття на облік безхазяйного нерухомого майна: греблі, що знаходиться за адресою: м.Житомир, провулок Паперовий, 16 (т. 4 а.с.195-197).

Рішенням Корольовського районного суду м.Житомира від 13.10.2016 у справі №296/6905/16-ц заяву Житомирської міської ради про передачу безхазяйного майна у власність територіальної громади м.Житомира задоволено, передано безхазяйне нерухоме майно комплекс гідротехнічних споруд (гребля) для гідроелектростанції по провулку Паперовому, 16 в м.Житомирі у власність територіальної громади м.Житомира (т.4 а.с.193).

Згідно з витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 28.12.2016 державним реєстратором зареєстровано право комунальної власності за територіальною громадою м.Житомира в особі Житомирської міської ради на комплекс гідротехнічних споруд (гребля) загальною площею 2874,3 м.кв за адресою: м.Житомир, провулок Паперовий, 16, на підставі рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 13.10.2016 у справі №296/6905/16-ц (т.4 а.с.192).

Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою Апеляційного суду Житомирської області 27.06.2017 у справі №296/6905/16-ц скасовано рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 13.10.2016, залишено без розгляду заяву Житомирської міської ради про передачу безхазяйного нерухомого майна у власність територіальної громади м.Житомира.

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 18.08.2017 у справі №296/6905/16-ц відмовлено Житомирській міській раді у відкритті касаційного провадження у справі за заявою Житомирської міської ради про передачу безхазяйного нерухомого майна у власність територіальної громади м. Житомира.

Відтак, ураховуючи, що рішення Корольовського районного суду м.Житомира від 13.10.2016 у справі №296/6905/16-ц (яким заяву Житомирської міської ради про передачу безхазяйного майна у власність територіальної громади м.Житомира було задоволено, передано безхазяйне нерухоме майно комплекс гідротехнічних споруд (гребля) для гідроелектростанції по провулку Паперовому, 16 в м.Житомирі у власність територіальної громади м.Житомира) було скасовано та не набрало законної сили, судом встановлено, що до матеріалів справи позивачем не надано доказів законних підстав станом на даний час набуття права власності на спірний об`єкт.

Відповідно до ст. 1 ГПК України Господарський процесуальний кодекс України визначає юрисдикцію та повноваження господарських судів, встановлює порядок здійснення судочинства у господарських судах.

Згідно з ч.1 ст.2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

За приписами ч.1 ст.4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Відповідно до ч.1 ст.20 ГПК України господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках. У вказаній статті наведено вичерпний перелік справ, що відносяться до юрисдикції господарських судів, серед яких відсутні справи про визнання права власності на безхазяйне майно.

Відповідно до ст. 335 ЦК України безхазяйною є річ, яка не має власника або власник якої невідомий. Безхазяйні нерухомі речі беруться на облік органом, що здійснює державну реєстрацію прав на нерухоме майно, за заявою органу місцевого самоврядування, на території якого вони розміщені. Про взяття безхазяйної нерухомої речі на облік робиться оголошення у друкованих засобах масової інформації. Після спливу одного року з дня взяття на облік безхазяйної нерухомої речі вона за заявою органу, уповноваженого управляти майном відповідної територіальної громади, може бути передана за рішенням суду у комунальну власність.

Слід зазначити, що Господарський процесуальний кодекс не містить положень стосовно розгляду господарським судом в порядку господарського судочинства справ з вимогою про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність, як це передбачено Цивільним процесуальним кодексом України (Глава 8. Розгляд судом справ про передачу безхазяйної нерухомої речі у комунальну власність (статті 329 - 333)). Як було зазначено вище, зокрема, відповідно до положень статті 7 КУзПБ господарський суд, у провадженні якого перебуває права про банкрутство в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною яких є боржник; спори з позовними вимогами щодо майна боржника. При цьому господарський суд розглядає зазначені спори за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України, за результатами розгляду спору ухвалює рішення.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовної вимоги про визнання права власності на безхазяйне нерухоме майно комплекс гідротехнічних споруд (гребля) для гідроелектростанції по провулку Паперовому, 16 в м. Житомирі за територіальною громадою міста Житомира.

Стосовно позовної вимоги прокурора про витребування у ТОВ «Новелл» гідротехнічної споруди - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К, на користь Житомирської міської ради, суд зазначає наступне.

Статтею 41 Конституції України визначено, що ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Аналогічне положення закріплено у статті 321 ЦК України.

Частиною першою статті 316 ЦК України передбачено, що правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Власникові належать права володіння, користування та розпорядження своїм майном (стаття 317 ЦК України).

Статтею 319 ЦК України визначено, що власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності чи необґрунтованість активів, які перебувають у власності, не встановлені судом.

Статтею 387 ЦК України передбачено, що власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним.

Відповідно до ч.1 ст.388 ЦК України, якщо майно за відплатним договором придбане в особи, яка не мала права його відчужувати, про що набувач не знав і не міг знати (добросовісний набувач), власник має право витребувати це майно від набувача лише у разі, якщо майно: 1) було загублене власником або особою, якій він передав майно у володіння; 2) було викрадене у власника або особи, якій він передав майно у володіння; 3) вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно у володіння, не з їхньої волі іншим шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Згідно ч. 1 ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Статтею 16 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Законодавством визначено три окремі підстави для захисту цивільного права особи: порушення, невизнання, оспорювання цивільного права.

Під порушенням, зокрема, слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло.

Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Розглядаючи відповідний спір, суд має установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси осіб, які звертаються з позовом, та чи є обраний позивачем спосіб захисту ефективним, тобто таким, що забезпечить поновлення порушеного права.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (схожі висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 р. у справі N 338/180/17 (пункт 57), від 11.09.2018 р. у справі N 905/1926/16 (пункт 40), від 30.01.2019 р. у справі N 569/17272/15-ц, від 11.09.2019 р. у справі N 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16.06.2020 р. у справі N 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).

Вищенаведеного висновку також дотримується Велика Палата Верховного Суду в постанові від 05.10.2021 р. № 910/18647/19|12-88гс20.

Цивільним кодексом України передбачені засади захисту права власності. Способами захисту порушених прав є зокрема віндикація або реституція.

Віндикацією є передбачений законом основний речово-правовий спосіб захисту цивільних прав та інтересів власника майна чи особи, що має речове право на майно (титульний володілець), який полягає у відновленні становища, що існувало до порушення, шляхом повернення об`єкта права власності у володіння власника (титульного володільця) з метою відновлення права використання власником усього комплексу його правомочностей.

Тобто, витребування майна шляхом віндикації застосовується до відносин речово-правового характеру, зокрема якщо між власником і володільцем майна немає договірних відносин і таке майно перебуває у володільця не на підставі укладеного з власником договору.

Отже, в ході розгляду віндикаційного позову позивач має підтвердити право власності на витребуване майно, факт вибуття майна з його володіння, наявність майна у незаконному володінні відповідача, відсутність у відповідача правових підстав для володіння майном. На підтвердження наявності у позивача суб`єктивного права на витребуване майно позивач повинен надати суду відповідні докази.

Факт неправомірності набуття права власності, якщо це не випливає із закону, підлягає доказуванню, а правомірність набуття права власності включає законність і добросовісність такого набуття.

Добросовісним набувачем є особа, яка не знала і не могла знати про те, що майно придбане в особи, яка не мала права його відчужувати.

Недобросовісний набувач, навпаки, на момент здійснення угоди про відчуження спірного майна знав або міг знати, що річ відчужується особою, якій вона не належить і яка на її відчуження не має права.

Від недобросовісного набувача майно може бути витребувано в будь-якому випадку. Від добросовісного - лише в передбачених законом випадках, а саме відповідно до статті 388 ЦК України.

Власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 ЦК України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача.

Подібний за змістом правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 року у справі № 183/1617/16, провадження № 14-208цс18.

Можливість витребування майна з володіння іншої особи законодавець ставить у залежність насамперед від змісту правового зв`язку між позивачем та спірним майном, його волевиявлення щодо вибуття майна, а також від того, чи є володілець майна добросовісним чи недобросовісним набувачем та від характеру набуття майна (оплатно чи безоплатно) (постанова Великої Палати Верховного Суду від 02.11.2021 у справі № 925/1351/19 (провадження № 12-35гс21).

Так, у постанові від 15.06.2021 у справі № 916/585/18 (916/1051/20) Велика Палата Верховного Суду зазначила, що власник з дотриманням вимог статей 387 і 388 Цивільного кодексу України може витребувати належне йому майно від особи, яка є останнім його набувачем, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене до того, як воно потрапило у володіння останнього набувача. Для такого витребування оспорювання наступних рішень органів державної влади чи місцевого самоврядування, договорів, інших правочинів щодо спірного майна і документів, що посвідчують відповідне право, не є ефективним способом захисту права власника. При цьому, зазначені норми є загальними, стосуються майна в цілому, тобто регулюють правовідносини щодо і рухомого, і нерухомого майна.

Разом з тим суд вважає за необхідне зазначити, що Житомирська міська рада, на користь якої прокурор просить витребувати у ТОВ «Новелл» гідротехнічну споруду - водозливну греблю автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К (пров. Паперовий,16) не довела, що є законним власником вказаного спірного майна.

Належних доказів, на підтвердження зворотнього, позивачем не надано, а матеріали справи не містять.

Враховуючи викладене, господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позову в цій частині.

Вимога про скасування у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно запису про право власності №17628946 від 25.11.2016 та №17624201 від 24.11.2016 задоволенню не підлягає, оскільки є похідною від вимоги про витребування майна, яка залишена судом без задоволення.

Статтею 73 ГПК України встановлено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

За приписами статей 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно зі ст.86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи викладене, суд відмовляє в задоволенні заяви Комунального підприємства «Житомирводоканал» Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 (з урахуванням редакції заяви від 27.10.2020); задовольняє заяву Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 в частині визнання недійсними результатів проведеного аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» від 22.08.2016, оформлених протоколом №11 від 22.08.2016 та визнання недійсним договору купівлі-продажу майна підприємства банкрута від 31.08.2016, укладеного між Приватним підприємством «Інстрім» та Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» про продаж гідротехнічної споруди - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К. У задоволенні решти вимог суд відмовляє.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи часткове задоволення позовних вимог, у відповідності до п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, судовий збір в сумі 3200,00 грн покладається на відповідача.

Суд зазначає, що судовий збір підлягає стягненню на користь особи, яка його сплатила, у даному випадку - Житомирської обласної прокуратури.

Керуючись статтями статтями 2, 7, 42 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, статтями 5, 24 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника абр визнання його банкрутом» в редакції від 04.11.2012, статтями 42, 44, 49-75 Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» в редакції з 19.01.2013, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні заяви Комунального підприємства «Житомирводоканал» Комунального підприємства «Житомирводоканал» Житомирської міської ради №10/302 від 06.03.2018 (з урахуванням редакції заяви від 27.10.2020) відмовити.

2. Заяву Першого заступника керівника Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Житомирської міської ради №2106 вих-17 від 30.06.2017 задовольнити частково.

3. Визнати недійсними результати проведеного аукціону з продажу майна Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» від 22.08.2016, оформлені протоколом №11 від 22.08.2016.

4. Визнати недійсним договір купівлі-продажу майна підприємства банкрута від 31.08.2016, укладений між Приватним підприємством «Інстрім» та Підприємством Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» про продаж гідротехнічної споруди - водозливної греблі автоматичної дії донного водоспуску, обладнаної затвором, що знаходиться за адресою: м.Житомир, майдан Станишівський, 7К.

5. Стягнути з Підприємства Укоопспілки «Житомирська паперова фабрика» (10019, м.Житомир, майдан Станишівський, 7, ) на користь Житомирської обласної прокуратури (10002, м.Житомир, вул.Святослава Ріхтера,11, ) 3200,00 грн судового збору.

6. У задоволенні решти вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Порядок та строки апеляційного оскарження визначені статтями 254-257 Господарського процесуального кодексу України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію у справі, що розглядається: http://court.gov.ua/fair/sud5007/.

Повне рішення складено: 24.02.23

Суддя Макаревич В.А.

Список розсилки::

1 - в справу

2 - ПрАТ "Енергопостачальна компанія "Житомиробленерго" (10008, м. Житомир, вул. Пушкінська, буд. 32/8) , електр.адреса: - на електр.адр..

3 - Крутоус О.В. - (10001, м.Житомир, пров.5-й Транзитний,24) рек.

та на адр.: ІНФОРМАЦІЯ_1-на електронну пошту

4 - Житомирське об`єднане УПФУ в Житомирській області - електронна адреса: - на ел. пошту

5 - ТОВ "Сорді" (10019, місто Житомир, майдан Станишівський, будинок 7) - рек..

6 - Житомирський міський центр зайнятості - - на електронну пошту.

7 - Житомирська ГУ ДПС у Житомирській області (10003, м. Житомир, вул. Юрка Тютюнника, 7, електронна пошта- ) - на елект.адр.(підписаний)

8 - КП "Житомирводоканал" Житомирської міської ради (10005, м. Житомир, вул. Черняховського, 120) - рек.

та на адр. - email: . - на ел пошту .

та email: - на електронну пошту

9 - Управління ВД Фонду соціального страхування України у Житомирській області - - на електронну пошту (підписаний);

10 - прокуратура Житомирської області - вулиця Святослава Ріхтера, 9, місто Житомир, 10008, Електронна пошта: - на електронну пошту ;

11 - Житомирська окружна прокуратура - 10014, м. Житомир, вул. Леха Качинського,2 - - на ел. пошту;

12 - ТБ "Електронні торги України" (01011, м. Київ, вул. Панаса Мирного, буд. 7, оф. 3) -прост.

13 - Житомирська міська рада (10014, м. Житомир, майдан ім. С.П.Корольова, буд. 4/2) - та на адр.: - на електронну пошту

14 - Приватне підприємство "Інстрім" (м. Луцьк, вул.Ветеранів,13, кв.81) - рек.

та на ел. пошту: ) - ел. пошта

15- Усаченко О.В. - представник ПП "Інстрім" - ІНФОРМАЦІЯ_2 - на електр.адр.

16 - ТОВ "Новелл" (Волинська область, м.Нововолинськ, вул.Святого Володимира,1 - рек..

та на адр.: ) - ел пошта

17 - Мале підприємство "Альтра-Метерс" (Волинська область, Луцький район, с.Липини, вул.Ветеранів, 37) - реком..

18 - Приватний нотаріус Гловацька А.В. ( АДРЕСА_1 ) - рек.

19 - КП "Житомиртеплокомуненерго" Житомирської міської ради (10014, м. Житомир, вул. Київська, 48) - реком.

та на - e-mail: - на електр. адр.

20 - Приватний нотаріус Сєтак Віктор Ярославович (м. Житомир, вул. Перемоги, 3) - рек..

21 - Житомирська товарна агропромислова біржа (10001, м.Житомир, вул.Проспект Незалежності, 91/1 - рек.

22 - Підприємству Укоопспілки "Житомирська паперова фабрика", м.Житомир, майдан Станишівський, 7 - рек.

23 - а/к Терещук О.В. - 10008,м.житомир, вул.Шевченка,35А, електр.адр.:ІНФОРМАЦІЯ_3 - на електр.адр.(підписаний)