ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" лютого 2023 р. Справа№ 910/3748/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Пономаренка Є.Ю.

Барсук М.А.

при секретарі Реуцькій Т.О.

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 про повернення позовної заяви

у справі №910/3748/20 (суддя Паламар П.І.)

за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фондова компанія фаворит"

про зобов`язання вчинити дії , -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю "Фондова компанія фаворит " із наступними позовними вимогами (а.с.3-42 т.2):

- визнання протиправним, недійсним та нікчемним правочину, що був укладений та (або) виконаний 06.12.2019 між ПАТ "КБ "Надра" та ТОВ "Фондова компанія "Фаворит" поза фондовою біржею щодо купівлі-продажу простих іменних акцій емітента ПАТ "Українська міжбанківська валютна біржа", міжнародний ідентифікаційний номер цінних паперів (ISIN) НОМЕР_1 у кількості 9 000,00 штук, які станом на 21.08.2019 належали ПАТ "КБ "Надра";

- переведення на ОСОБА_1 права та обов`язки покупця простих іменних акцій емітента ПАТ "Українська міжбанківська валютна біржа", міжнародний ідентифікаційний номер цінних паперів (ISIN) UA у кількості 9000 шт. за результатами відкритих торгів (аукціону), що відбулися 21.08.2019 на фондовій біржі ПрАТ "Фондова біржа "Перспектива" за ціною 2 304,00 грн та визнання права власності ОСОБА_1 на ці акції з 21.08.2019;

- витребування простих іменних акцій емітента Приватне акціонерне товариство "Українська міжбанківська валютна біржа", міжнародний ідентифікаційний номер цінних паперів (ISIN) НОМЕР_1 , у кількості 9 000 штук, які за станом на 21.08.2019 належати ПАТ "КБ "Надра", у особи або осіб, у володінні якої (яких) після набрання у справі рішення суду законної, а у випадку касаційного оскарження судового рішення - після проголошення постанови суду касаційної інстанції у справі, перебуватимуть ці акції, та зобов`язати таку особу або таких осіб здійснити зарахування простих іменних акцій емітента Приватне акціонерне товариство "Українська міжбанківська валютна біржа", міжнародний ідентифікаційний номер цінних паперів (ISIN) НОМЕР_1 , у кількості 9000 штук, які станом на 21.08.2019 належали ПАТ "КБ "Надра" на рахунок в цінних паперах ОСОБА_1 , відкритого в АТ "БТА Банк", за наступними реквізитами: депозитарний код рахунку в цінних паперах № НОМЕР_2 , НОМЕР_3 .

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.03.2020 у справі №910/3748/20 повернуто позовну заяву ОСОБА_1 на підставі п. 2 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі по тексту - ГПК України). (а.с.2-3 т.1)

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2020 у справі №910/3748/20 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.03.2020 у справі № 910/3748/20 залишено без задоволення. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.03.2020 у справі №910/3748/20 залишено без змін.(а.с.95-100 т.3)

Постановою Верховного Суду від 24.11.2020 у справі №910/3748/20 (а.с.193-201 т.3) касаційну скаргу ОСОБА_1 задоволено. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 16.03.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2020 у справі №910/3748/20 скасовано. Справу №910/3748/20 направлено до Господарського суду міста Києва для вирішення питання щодо наявності підстав для відкриття провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фондова компанія "Фаворит".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.02.2021 у справі №910/3748/20 (а.с.231-233 т.3) повернуто позовну заяву ОСОБА_1 на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України, оскільки заявник не усунув недоліки, зазначені судом в ухвалі від 22.12.2020, а саме: не надав суду докази направлення учасникам справи копії позовної заяви від 05.03.2020 №20200305/1 з доданими до неї документами та оригіналу платіжного документа про сплату судового збору у встановленому законом порядку і розмірі.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.07.2021 у справі №910/3748/20 (а.с. 202-214 т.4) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.02.2021 у справі №910/3748/20 задоволено. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.02.2021 у справі №910/3748/20 скасовано. Справу №910/3748/20 передано на розгляд до Господарського суду міста Києва. Матеріали справи №910/3748/20 повернуто до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.11.2021 у справі №910/3748/20 (а.с. 47-49 т.5) повернуто позовну заяву ОСОБА_1 на підставі ч. 4 ст. 174 ГПК України, оскільки заявник не усунув недоліки, зазначені судом в ухвалі від 30.07.2021, а саме: не надав суду докази сплати судового збору у розмірі 39 278,40 грн.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 21.04.2022 у справі №910/3748/20 (а.с.192-196 т.6) апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду міста Києва від 19.11.2021 про повернення позовної заяви у справі №910/3748/20 задовольнити частково. Ухвалу господарського суду міста Києва від 19.11.2021 у справі №910/3748/20 скасовано. Матеріали справи № 910/3748/20 повернуто на розгляд до господарського суду міста Києва.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі №910/3748/20 (а.с.65-66 т.7) повернуто позовну заяву ОСОБА_1 на підставі ст. 174 ГПК України, оскільки заявник не усунув недоліки, зазначені судом в ухвалі від 13.06.2022, а саме не надав уточнення позовної заяви , щодо складу учасників справи, уточнення змісту вимог про витребування простих іменних акцій ПАТ «Українська міжбанківська валютна біржа».

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі №910/3748/20 в якій просить: поновити пропущений строк на апеляційне оскарження ухвали суду першої інстанції, а саме, ухвали господарського суду міста Києва від 10.08.2022 (про повернення позовної заяви), згідно пункту 2 частини 2 ст. 256 ГПК України; відкрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі №910/3748/20 (про повернення позовної заяви); розглянути справу №910/3748/20 за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи №910/3748/20; викласти у мотивувальній частині постанови суду апеляційної інстанції, прийнятій за результатами розгляду апеляційної скарги на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі № 910/3748/20, висновки суду апеляційної інстанції щодо протиправності чи протиправності повторного повернення позовної заяви у справі №910/3748/20 ухвалою господарського суду міста Києва від 10.08.2022, а саме: у світлі приписів частини сьомої ст. 174 ГПК України; викласти у мотивувальній частині постанови суду апеляційної інстанції, прийнятій за результатами розгляду апеляційної скарги на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі № 910/3748/20, висновки суду апеляційної інстанції щодо наявності або відсутності правових підстав та (або) повноважень суду першої інстанції для подальшої перевірки (подальших перевірок) судом першої інстанції позовної заяви у справі №910/3748/20 на предмет наявності недоліків позовної заяви у справі №910/3748/20 чи іншої невідповідності позовної заяви у справі №910/3748/20 вимогам Господарського процесуального кодексу України; скасувати повністю ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі № 910/3748/20 (про повернення позовної заяви), що перешкоджає подальшому провадженню у справі №910/3748/20, і направити справу №910/3748/20 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Як вказує апелянт, судом першої інстанції допущено порушення приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, п. 10 ч. 3 ст. 2, ч 3 ст. 177, ст. 195 ГПК України в частині порушення права на розгляд справи судом упродовж розумного строку при розгляді справи №910/3748/20.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 у справі №910/3748/20 передано на розгляд колегії суддів у складі: Руденко М.А. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), судді: Барсук М.А., Пономаренко Є.Ю.

Листом Північного апеляційного господарського суду №910/3748/20/09.1-14/486/22 від 26.09.2022 витребувано з господарського суду міста Києва матеріали справи №910/3748/20 .

24.10.2022 супровідним листом господарський суд міста Києва направив на адресу суду апеляційної інстанції всі матеріали справи №910/3748/20.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.11.2022 поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження ухвали господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі №910/3748/20. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Черкаської області від 10.08.2022 у справі №910/3748/20. Розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Черкаської області від 10.08.2022 у справі №910/3748/20 ухвалено здійснювати у порядку спрощеного провадження без повідомлення учасників справи.

До апеляційної скарги ОСОБА_1 надав суду апеляційної інстанції позовну заяву №20200305/1 від 05.03.2020 (позовну заяву у справі №910/3748/20) з додатками до неї, які були повернуті скаржнику Господарським судом міста Києва. (52-61 т.8)

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фондова компанія фаворит" своїм правом на надання відзиву на апеляційну скаргу не скористалось, відзив на апеляційну скаргу у встановлений апеляційним судом строк не надало, що не є перешкодою для апеляційного перегляду судового рішення, яким в силу ст. 232 ГПК України є ухвала суду.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 263 ГПК України учасники справи мають право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі протягом строку, встановленого судом апеляційної інстанції в ухвалі про відкриття апеляційного провадження.

Відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

28.11.2022 через канцелярію суду від апелянта надійшла заява, в якій останній просив відкласти розгляд справи № 910/3748/20 або оголосити перерву в судовому засіданні у справі № 910/3748/20 по 19 лютого 2023 року (включно), з можливістю (у разі необхідності) подовження такого відкладення (перерви) строком на 90 діб (до 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року) та повторного подовження такого відкладення (перерви) строком на 90 діб (до 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року), у зв`язку із дією воєнного стану в Україні за одночасних обставин відповідного карантину з запровадженими обмежувальними протиепідемічними заходами з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 (з відповідним переведенням єдиної державної системи цивільного захисту у режим надзвичайної ситуації).

Щодо процесуального строку встановленого Господарським процесуальним кодексом України для розгляду справи в суді апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку, що заява не підлягає задоволенню та вважає за необхідне зазначити про те, що одним із основних принципів (засад) господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи.

Приписами статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним вважається строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

В силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору.

Враховуючи вищенаведене, колегія суддів вважає здійснення перевірки оскаржуваного судового рішення у даній справі в апеляційному порядку в межах розумного строку, який необхідний для вирішення справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.11.2022 поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк, відкрито апеляційне провадження, апеляційну скаргу призначено до розгляду.

06.02.2023 через канцелярію суду від представника позивача надійшла заява про розгляд справи №910/3748/20 за відсутності позивача.

07.02.2023 представники сторін у судове засідання не з`явились, про причини неявки відповідач суд не повідомив, про час та місце розгляду справи, всі представники сторін були повідомлені належним чином. (а.с.5-7 т.9)

Відповідно до ч.ч. 5, 6 ст. 6 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення), яким визначено порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, зокрема підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи у складі всіх підсистем (модулів).

Відповідно до п. 5.8 Положення офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Згідно п. 59 Положення до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Як слідує з матеріалів справи, ухвали Північного апеляційного господарського суду були направлені представникам сторін на офіційні електронні адреси та доставлені до скриньки, про що свідчать роздруківки з сервісу направлення електронних листів. ( а.с.5-7 т.9)

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає її розгляду.

Окрім того, як свідчать матеріали справи, ухвала про відкриття провадження у справі від 04.11.2022, була направлена сторонам та отримання останніми (а.с.5-7 т.9), окрім того, оприлюднена на сайті ЄДРСР 05.11.2022.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Крім того, у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 року "Пономарьов проти України" зазначено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також, слід врахувати, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду в постанові від 21 лютого 2018 року у справі №2103/490/2012 вказав про те, що сторона, яка приймає участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Враховуючи наведені положення, колегія суддів зазначає, що відповідачі не були позбавлені права та можливості самостійно ознайомитись з ухвалою про виклик у судове засідання від 13.09.2022р., яка є у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

А тому, враховуючи, що під час воєнного стану суди не припинили свою діяльність та продовжують здійснювати правосуддя, колегія суддів, з урахуванням принципу розумності строків розгляду справи судом, з метою забезпечення права на доступ до правосуддя, передбаченого Конституцією України і гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (право на справедливий суд), зважаючи на те, що явка представників учасників справи у судове засідання не визнавалась обов`язковою, дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за відсутності представників сторін у судовому засіданні 07.02.2023.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 10.08.2022 року позовну заяву ОСОБА_1 з доданими до неї документами повернуто без розгляду на підставі вимог ст. 174 ГПК України.

При цьому, в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції зазначав, що позивачем спільно заявлено кілька вимог, які відрізняються між собою способами захисту порушеного цивільного права.

Колегія суддів зазначає, що відносно вищевикладеного, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в своїй постанові від 24.11.2020 у даній справі, предметом касаційного перегляду була ухвала місцевого господарського суду, залишена без змін постановою апеляційного господарського суду, про повернення позивачеві позовної заяви на підставі п. 2 ч. 5 ст. 174 ГПК України у зв`язку з порушенням позивачем правил об`єднання позовних вимог, скасовуючи ухвалу господарського суду міста Києва від 16.03.2020 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 10.09.2020 у справі № 910/3748/20 зазначив, що вважає передчасними висновки судів попередніх інстанцій, оскільки як вбачається з позовної заяви необхідність об`єднання в позовній заяві декількох позовних вимог, що мають різні підстави виникнення, обґрунтовано пов`язаністю поданих до позовної заяви доказів, на яких ґрунтуються позовні вимоги і, на стадії відкриття провадження у справі суд позбавлений процесуального права надавати оцінку доказам поданим позивачем в обґрунтування позовних вимог. При цьому, на стадії відкриття провадження у справі, суд має надавати оцінку доказам, які додані позивачем до матеріалів позовної заяви виключно з мотивів наявності/відсутності підстав для відкриття провадження у справі, тобто належності оформлення позовної заяви відповідно до вимог ГПК України, а не перевіряти докази, надані позивачем в обґрунтування позовних вимог по суті спору.

Вказана правова позиция була неодноразово також викладена в постановах Верховного Суду від 10.05.2018 у справі № 918/1/18, від 10.05.2019 у справі № 905/2043/18, від 13.09.2019 у справі № 905/909/19, від 14.11.2019 у справі № 910/9302/19).

Як свідчать матеріали справи, 04.08.2022, позивачем було направлено до суду першої інстанції заяву про усунення недоліків (а.с. 58-63 т.7), в якій посилаючись на ст.ст. 177, 182 ГПК України, зазначив, що приписами процесуального закону визначають, що уточнення позовних вимог, остаточне визначення предмету спору та позовних вимог, а також остаточне визначення складу учасників судового процесу, є виключним предметом підготовчого провадження,яке починається відкриттям провадження у справі.

Законодавець передбачив можливість проведення підготовчого провадження, завданнями якого відповідно до ст. 177 Господарського процесуального кодексу України є:

1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу;

2) з`ясування заперечень проти позовних вимог;

3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів;

4) вирішення відводів;

5) визначення порядку розгляду справи;

6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Тобто у випадку наявності необхідності уточнення позовних вимог та (або) уточнення складу суду учасників судового процесу, згідно вимог ГПК України відповідні уточнення мають здійснюватись в межах підготовчого провадження у справі, яке починається відкриттям провадження у справі. Отже, у разі необхідності, позивач має право подати до суду заяву про уточнення позовних вимог в межах підготовчого провадження, а саме після відкриття провадження у справі та до закриття підготовчого засідання.

В частині питання залучення ПАТ «КБ «НАДРА» співвідповідачем у справі, позивач зазначив, що відповідно до позовної заяви ПАТ «КБ «НАДРА» визначено третьою особою 2, тобто учасником справи в розумінні ч1 ст. 41 та ст. 50 ГПК України. Проте, суд першої інстанції зазначив, що у позовній заяві не зазначено особи або осіб, яких стосуються позовні вимоги, і від якої (яких) майно підлягає витребуванню.

Колегія суддів не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, оскільки відповідно до ч.1 ст. 48 ГПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного провадження - до початку першого судового засідання , залучити до участі у ній співвідповідача.

Аналізуючи зазначене, колегія суддів приходить до висновку про безпідставне застосування ст. 174 Господарського процесуального кодексу України та, як наслідок, неправомірне повернення позовної заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є:

1) не з`ясування обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими;

3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За таких обставин, ухвала Господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі №910/3748/20 підлягає скасуванню.

Окрім того, колегія суддів вкотре звертає увагу суду першої інстанції, що відповідно до позиції Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

У своїй практиці Європейський суд неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у 6 § 1 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання. Держави-учасниці користуються у цьому питанні певною свободою розсуду. Однак Суд повинен прийняти в останній інстанції рішення щодо дотримання вимог Конвенції; він повинен переконатись у тому, що право доступу до суду не обмежується таким чином чи такою мірою, що сама суть права буде зведена нанівець. Крім того, подібне обмеження не буде відповідати ст. 6 § 1, якщо воно не переслідує легітимної мети та не існує розумної пропорційності між використаними засобами та поставленою метою (див. Prince Hans-Adam II of Liechtenstein v. Germany).

Верховний Суд у своїй постанові від 05.08.2020 у справі №177/1163/16-ц вказав, що при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції.

Необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, оскільки доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист. Вказаний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного суду від 17.02.2021 №9901/471/19.

Відповідно до ч. 3 ст. 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 про повернення позовної заяви у справі №910/3748/20 підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі №910/3748/20 підлягає скасуванню, з передачею справи на розгляд суду першої інстанції.

Враховуючи те, що справа передається до розгляду до суду першої інстанції, розподіл судових витрат відповідно до ст. 129 ГПК України не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 270, 271, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 про повернення позовної заяви у справі №910/3748/20 задовольнити.

2. Ухвалу господарського суду міста Києва від 10.08.2022 у справі №910/3748/20 скасувати.

3. Матеріали справи № 910/3748/20 повернути на розгляд до господарського суду міста Києва.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст.ст. 287, 288, 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст підписано 10.02.2023

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді Є.Ю. Пономаренко

М.А. Барсук