ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" лютого 2023 р. Справа№ 910/16357/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Пашкіної С.А.

Суліма В.В.

секретар судового засідання: Шевченко Н.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Поплавець І.В.; Дем`янюк Р.А.;

від відповідача: Вербицький В.В.;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скарги ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 (повний текст рішення складено 14.07.2022)

у справі №910/16357/21 (суддя Полякова К.В.)

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30"

про визнання недійсним рішення правління, скасування реєстраційних дій та стягнення 197 968,20 грн,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2021 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30" (далі - відповідач) про визнання недійсним рішення правління ОСББ "Бажана 30", оформлене протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 та скасування реєстраційних дій, проведених за цим протоколом. Стягнення невиплаченої заробітної плати з розрахунку мінімальної заробітної плати за період трудових стосунків з 07.07.2016 по 05.03.2018 у розмірі 55446 грн, невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн, середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, обов`язкової вихідної допомоги в розмірі 45000 грн.

В обґрунтування своїх вимог позивач послався на неповідомлення про скликання засідання правління та про порядок денний, у зв`язку з чим, позивач не був присутній. Крім того, на засіданні правління рішення прийняті за відсутності необхідної кількості голосів, а протокол правління підписаний без дотримання вимог статуту. У той же час, за період перебування позивача на посаді голови правління та бухгалтера йому не виплачувалася заробітна плата, внаслідок чого, позивач просив стягнути невиплачену заробітну плату з розрахунку мінімальної заробітної плати за період трудових стосунків з 07.07.2016 по 05.03.2018 у розмірі 55 446 грн., невиплачену заробітну плату та компенсацію за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових відносин з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн, середній заробіток за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку та обов`язкову вихідну допомогу в розмірі 45 000 грн.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнано недійсним рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", яке оформлене протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11.У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30" на користь ОСОБА_1 в розмірі 2270 грн витрат зі сплати судового збору.

Задовольняючи позов стосовно визнання недійним рішення правління ОСББ «Бажана 30», оформленого протоколом від 11.08.2018 № 2018/10-11, суд дійшов висновку, що враховуючи встановлені судом обставини в їх сукупності, а саме відсутність доказів повідомлення ОСОБА_1 про скликання засідання правління 11.10.2018 та про порядок денний, а також оформлення протоколу засідання без особистих підписів членів правління щодо результатів розглянутих питань, обрання іншого голови засідання, тоді як засідання в разі його присутності мав вести ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про наявність порушень прав позивача, встановлених законом та статутом відповідача, оскільки ОСОБА_1 був позбавлений права бути обізнаним з питаннями порядку денного засідання правління та мав право на участь у голосуванні засіданні правління. У той же час, обставини щодо прийняття правлінням рішень 11.10.2018 за відсутності необхідної кількості голосів не знайшли свого підтвердження, оскільки на засіданні були присутні троє з п`яти членів правління.

Стосовно позовної вимоги про скасування реєстраційних дій, проведених за вказаним вище протоколом, то суд, беручи до уваги, що при поданні до суду 29.10.2021 уточненої позовної заяви, позивачем у прохальній частині позову не зазначено ідентифікуючих ознак реєстраційних дій, проведених за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 та суд позбавлений можливості самостійно визначити за позивача зміст даної позовної вимоги. У зв`язку з цим, у задоволенні позовної вимоги про скасування реєстраційних дій, проведених за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, суд дійшов висновку відмовити.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог в частині стягнення з відповідача невиплаченої заробітної плати з розрахунку мінімальної заробітної плати за період трудових стосунків з 07.07.2016 по 05.03.2018 у розмірі 55 446 грн., невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97 522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, обов`язкової вихідної допомоги в розмірі 45 000 грн, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем правових підстав для стягнення з ОСББ «Бажана 30» заробітної плати голови правління за період з 07.07.2016 по 05.03.2018 року, а також стягнення заробітної плати бухгалтера за період з 07.03.2018 по вересень 2018 року. Приймаючи до уваги, що позовні вимоги про стягнення компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку та обов`язкової вихідної допомоги в розмірі 45000 грн. мають похідний характер від основної вимоги про стягнення заробітної плати, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні даних вимог.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 у справі № 910/16357/21 в частині відмови у стягненні на користь ОСОБА_1 , невиплачених йому: заробітної плати; компенсації за невикористані дні щорічної відпустки в загальній сумі 152 968, 20 грн; середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку; вихідної допомоги, а також відмови у скасуванні реєстраційних дій, проведених за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 у відповідній частині.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Апелянт вказує, що висновок суду суперечить доказам, які наявні в матеріалах справи: протоколу від 07.07.2016 засідання правління ОСББ "Бажана 30" про обрання ОСОБА_1 на посаду голови правління, який не містить посилань на безоплатність виконання ним своїх посадових обов`язків (Статут в редакції 2016 року містить положення про обов`язкову оплатність виконання ним своїх посадових обоє 'язків); наказу від 07.07.2016 про вступ ОСОБА_1 на посаду голови правління з 07.07.2016, який передбачає його оклад згідно з рішенням загальних зборів співвласників ОСББ; а також протоколу від 09.04.2017 загальниих зборів ОСББ "Бажана 30", яким затверджено детальний кошторис на 2017 рік, за яким заробітна плата голови правління ОСОБА_1 становить 10000 грн.; протоколу засідання правління ОСББ від 11.10.2018, яким ОСОБА_1 звільнено з посади голови правління згідно з п. 9 ст. 36 КЗпП України, тобто статтею, яка визначає підстави припинення трудового договору; протоколу засідання правління ОСББ від 11.10.2018, яким призначено ОСОБА_3 на посаду голови правління з окладом 10 000 грн, тобто з новим головою правління укладено трудовий договір, з визначенням заробітної плати у розмірі, затвердженому в 2017 році при попередньому голові правління ОСОБА_1 ; відомостям про нарахування ОСОБА_1 заробітної плати; довідці про нараховану заробітну плату з реєстру застрахованих осіб Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, згідно якої страхувальником ОСОБА_1 протягом 2016-2018р. зазначене ОСББ "Бажана 30"; акту ревізійної комісії ОСББ "Бажана 30" від 30.09.2018, з яким ознайомленні члени правління та з якого вбачається, що голова правління фактично перебуває у трудових відносинах і ревізійна комісія попереджає правління про застосування до ОСББ фінансової відповідальність у розмірі 111 690 гри, за намагання приховати факт трудових відносин з головою правління.

Скаржник зазначає, що рішення суду від 07.07.2022 не містить жодних обгрутованих посилань на спростування відповідачем цих доказів та визнання судом їх не допустимості, та сумніви суду в їх достовірності, а тому висновок не доведення правових підстав для стягнення на користь ОСОБА_1 заробітної плати не відповідає викладеним у рішенні суду першої інстанції обставинам справи.

Крім того, апелянт вказує, що не відповідає обставинам справи висновок суду про те, що у зв`зку з не зазначенням ідентифікуючих ознак реєстраційних дій, проведених за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, а тому суд не позбавлений можливості самостійно визначити за позивача зміст даної позовної вимоги, оскільки в матеріалах справи наявний витяг з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, в якому зазначено додаткові ідентифікуючі ознаки зазначених реєстраційних дій, в якому зазначено, що зміни до державного реєстру юридичних осіб про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу внесені 12.10.2018, №2023445, державним реєстратором Кушнір В.В. Комунального підприємства «Київський міський бізнес-центр». Крім того, в п. 4 відповіді позивача ОСОБА_1 на відзив відповідача від 04.12.2021, яка наявна в матералах справи та досліджена судом, та якій також зазначено, що зміни до державного реєстру юридичних осіб про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу були внесені 12.10.2018 11:05:57, №2023445 державним реєстратором Кушнір В.В. Комунального підприємства «Київський міський бізнес-центр».

Апелянт також звертає увагу, що при винесенні Господарським судом міста Києва рішення від 07.07.2022, всупереч вимог ст. 11 ГПК України проігноровано вимоги закону про те, що суд застосовує при розгляді справи Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права Тому остаточна відмова ОСББ та суду у праві ОСОБА_1 на заробітну плату, є свавільною і такою, що не ґрунтується на законі, оскільки було порушено статтю 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Стосовно строку позовної давності, апелянт зазначає, що позовна давність щодо позовних вимог ОСОБА_1 про стягнення невиплаченої йому заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки в загальній сумі 197 968,20 грн, про в стягнення на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку не сплинула, оскільки згідно із ч. 2 ст. 233 Кодексу законів про працю України, у разі порушення законодавства про оплату праці працівник має право звернутися до суду з позовом про стягнення належної йому заробітної плати без обмеження будь-яким строком.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30" у своєму відзиві, наданому до суду 07.11.2022, просить рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 у справі № 910/16357/21 залишити без змін.

Відповідач також зазначає, що господарському суду підсудні лише корпоративні спори, тому з наведених відповідачем позовних вимог розгляду по суті підлягають лише вимоги щодо встановлення законності прийняття рішення правлінням ОСББ. Стосовно позовних вимог в частині стягнення заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, обов`язкової вихідної допомоги відповідач вважає, що в цій частині провадження у справі підлягає закриттю, у зв`язку з непідсудності даних вимог господарському суду.

Крім того, відповідач вказує, що рішення оформлене протоколом засідання правління від 11.10.2018 № 2018/10-11, яким було звільнено ОСОБА_1 з посади Голови правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бажана 30» та призначено нового голову Правління ОСОБА_3 було прийняте відповідно до статуту ОСББ «Бажана 30» та Закону України «Про ОСББ», оскільки прийняте більшістю голосів членів правління.

Протоколом № 2018/10-11 засідання правління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бажана 30» від 11.10.2018 підтверджується факт присутності позивача на зазначеному засіданні правління, та, оскільки за прийняте рішення було проголосовано «за» трьома з п`яти членів правління, то факт утримання від голосування позивача не вплинув на кінцеве рішення про обрання нового голови правління відповідно до абз. 3 п. 14 розділу III статуту об`єднання. З огляду на присутність позивача на засіданні правління факт повідомлення чи неповідомлення позивача не впливає на правомірність голосування. При цьому, позивача усно було повідомлено про засідання правління від 11.10.2018 р., наслідком чого була особиста участь позивача у засіданні.

Крім того, відповідач звертає увагу на п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами корпоративних спорів» №13 від 24.10.2008, яким роз`яснено, що при розгляді справ судам слід враховувати, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень.

Відповідач також зазначає, що факт відсутності порушень при складанні протоколу правління від 11.10.2018 № 2018/10-11, факт достатності голосів для прийняття рішення та факт відсутності порушень при проведенні державної реєстрації зміни керівника ОСББ «Бажана 30» підтверджується наказом Міністерства юстиції від 14.12.2018 № 4600/7, яким було відмовлено позивачу у задоволенні скарги від 24.10.2018, який не оскаржувався позивачем у судовому порядку.

Відповідач вважає, що не підлягає задоволенню позовна вимога про скасування реєстраційної дії, прийнятої на підставі протоколу правління від 11.10.2018 року № 2018/10-11, оскільки позивачем: не вказано у прохальній частині позовної заяви реквізитів такої реєстраційної дії; не вказано у прохальній частині позовної заяви особу державного реєстратора; не залучено в якості відповідача чи третьої особи державного реєстратора; не витребувано матеріалів реєстраційної справи

Стосовно стягнення невиплаченої заробітної плати, компенсації за невикористану відпустку середнього заробітку за час вимушеного прогулу та вихідної допомоги, відповідач вказує, що позивач виконував свої статутні обов`язки як голови правління на громадських засадах, правлінням не приймалось рішення про прийом на роботу позивача, як голови правління та бухгалтера, правлінням не встановлювався посадовий оклад позивача, заробітна плата за весь спірний період не нараховувалась, а в матеріалах справи відсутні рішення правління чи будь які інші докази щодо прийняття на роботу позивача.

Відповідач зазначає, що позивачем пропущено строки подання позовної заяви щодо стягнення грошових коштів, невиплачених при звільненні та щодо оскарження протоколу правління від 11.10.2018 року № 2018/10-11. Тому, оскільки до суду за захистом свого порушеного права позивач звернувся 29.10.2021 зі спливом строку позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, то це є підставою для відмови у задоволенні позовних вимог на підставі частини четвертої статті 267 ПК України.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.08.2022 для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., судді Пашкіна С.А., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2022 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/16357/21.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.08.2022 у зв`язку з відпусткою судді Буравльова С.В. для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., судді Пашкіна С.А., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 у справі №910/16357/21 залишено без руху.

19.09.2022 позивачем подано заяву про усунення недоліків апеляційної скарги, до якої додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 3 405,00 грн.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2022 поновлено ОСОБА_1 пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 у справі №910/16357/21, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 та призначено до розгляду на 07.11.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.11.2022 розгляд справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 у справі №910/16357/21 призначено на 05.12.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.12.2022 відкладено розгляд справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 у справі №910/16357/21 на 23.01.2023.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.01.2023 оголошено перерву у справі №910/16357/21 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 до 02.02.2023.

Явка представників сторін

Представник відповідача у судовому засіданні 23.01.2023 надав пояснення стосовно доводів апеляційної скарги та виклав свою позицію щодо предмету спору, просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги, а рішення Господарського суду міста Києва залишити без змін.

Представник відповідача у судове засідання 02.02.2023 не з`явився, про місце, дату та час розгляду справи був повідомлений належним чином.

Судова колегія, з урахуванням положень ст. 270 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе здійснити розгляд заяви за відсутності представника Кабінету Міністрів України, оскільки явка учасників провадження обов`язковою не визнавалась та їх неявка не є перешкодою для прийняття судового рішення.

Позиції учасників справи

Представник позивача у судовому засіданні апеляційної інстанції 02.02.2023 просив задовольнити апеляційну скаргу, з підстав, викладених у довододах, а оскаржуване рішення скасувати в частині відмови з стягнення на користь ОСОБА_1 , невиплаченої йому заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки в загальній сумі 152 968, 20 грн., відмови у стягненні на його користь середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, вихідної допомоги, а також відмови у скасуванні реєстраційних дій, проведених за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 у відповідній частині.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

07.07.2016 на засіданні правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бажана 30» прийнято рішення, оформлене протоколом № 1 щодо обрання головою правління ОСББ «Бажана 30» ОСОБА_1 .

Наказом від 07.07.2016 оформлено вступ на посаду голови правління ОСОБА_1 з 07.07.2016 на громадських засадах з подальшим окладом згідно з рішенням загальних зборів співвласників ОСББ.

Згідно з витягом із протоколу № 3 загальних зборів ОСББ «Бажана 30» від 09.04.2017 пункт 9 порядку денного передбачав розгляд питання про визначення розміру внесків (прийняття кошторису про утримання будинку та прибудинкової території). За результатами голосування затверджено детальний кошторис на 2017 рік, за яким заробітна плата голови правління становить 10 000 грн., бухгалтера - 7500 грн.

Відповідно до наказу від 01.03.2018 № 1-к/тр ОСОБА_1 призначено з 06.03.2018 посадовий оклад у розмірі 7 500 грн. на місяць.

Наказом від 01.03.2018 № 2-к/тр ОСОБА_1 з 06.03.2018 прийнято на постійну роботу на посаду головного бухгалтера з окладом 5000 грн. на місяць.

06.06.2018 головою правління ОСОБА_1 затверджено штатний розпис на 2018 рік, що вводиться в дію з 07.06.2018, за яким посадовий оклад та місячний фонд заробітної плати голови правління становить 7500 грн., бухгалтера - 5000 грн.

Як слідує з повідомлення про прийняття працівника на роботу, зареєстрованого 06.03.2018 Державною фіскальною службою, ОСОБА_1 з 07.03.2018 прийнято на роботу в ОСББ «Бажана 30».

У подальшому, ОСОБА_1 стало відомо, що 11.10.2018 на засіданні правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бажана 30» прийнято рішення з пункту два порядку денного, оформлене протоколом № 2018/10-11, про звільнення ОСОБА_1 з посади голови правління ОСББ «Бажана 30» 10.10.2018 згідно з частиною 9 статті 36 КЗпП, статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та статті 15 статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Бажана 30». При цьому, головою засідання правління обрано ОСОБА_4 , секретарем - ОСОБА_3 . По третьому питанню порядку денного вирішено обрати (призначити) головою правління ОСОБА_3 на постійну роботу з 11.10.2018 та встановити їй посадовий оклад у розмірі 10 000 грн. По четвертому питанню вирішено надати заступнику голови правління ОСОБА_5 право першого підпису фінансово-господарських документів. По п`ятому питанню прийнято рішення уповноважити голеву та секретаря засідання правління підписати та посвідчити цей протокол нотаріально. По шостому питанню порядку денного вирішено зобов`язати ОСОБА_1 протягом трьох робочих днів з дати державної реєстрації змін про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстр передати по акту приймання-передачі голові правління ОСОБА_3 печатку ОСББ, всі наявні документі ОСББ, технічні паспорти, банківські картки, інформацію, коди доступу до сайтів та інші документи, які підтверджують фінансово-господарську діяльність ОСББ, банківські виписки, дані про власників житлових, нежитлових приміщень та підвалів, належних ОСББ, технічних поверхів; підсобних приміщень, та ін. звільненим з посади голови правління ОСББ ОСОБА_1 новообраному голові правління ОСОБА_3 .

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 17.10.2018 керівником ОСББ «Бажана 30» значиться ОСОБА_3 .

Із матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 звертався до комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України зі скаргою на рішення, дії державного реєстратора Кушніра В.В. щодо проведення реєстраційних дій, якими змінено склад керівників об`єднання на підставі протоколу правління ОСББ «Бажана 30» від 11.10.2018.

Наказом від 14.12.2018 № 4600/7 Міністерства юстиції України відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_1 від 24.10.2018.

Листом від 22.11.2018 ОСОБА_1 звернувся до ОСББ «Бажана 30» щодо надіслання йому засвідчених копій наказу про звільнення, повідомлення до органів ДФС про звільнення, платіжних документів, які підтверджують всі виплати заробітної плати за весь період трудових відносин.

У відповідь на даний лист голова правління ОСББ «Бажана 30» ОСОБА_3 листом від 21.12.2018 повідомила про необхідінсть здійснення передачі документів і матеріальних цінностей, що стосуються діяльності ОСББ «Бажана 30».

Звернувшись з даним позовом до суду, ОСОБА_1 просив (з урахуванням уточненої позовної заяви) визнати недійсним рішення правління ОСББ «Бажана 30», оформлене протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, та скасувати реєстраційні дії, проведені за цим протоколом, з огляду на те, що позивача не повідомили про скликання засідання правління та про порядок денний, у зв`язку з чим, позивач не був присутній на засіданні. Крім того, на засіданні рішення прийняті за відсутності необхідної кількості голосів, а протокол правління підписаний без дотримання вимог статуту. У той же час, за період перебування позивача на посаді голови правління та бухгалтера йому не виплачувалася заробітна плата, внаслідок чого, позивач просив стягнути невиплачену заробітну плату з розрахунку мінімальної заробітної плати за період трудових стосунків з 07.07.2016 по 05.03.2018 у розмірі 55446 грн, невиплачену заробітну плату та компенсацію за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових відносин з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн, середній заробіток за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, обов`язкову вихідну допомогу в розмірі 45 000 грн.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина 1 статті 15 Цивільного кодексу України).

Пунктом 3 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна (стаття 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Статтею 4 Закоу України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Згідно з частиною першою статті 85 Цивільного кодексу України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

За змістом статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами.

Частиною першою статті 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).

Частиною третьою статті 99 ЦК України передбачено, що повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Відповідно до частини першої статті 3 Кодексу законів про працю України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

За приписом частини 4 статті 13 Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання. Корпоративні права учасників товариства є об`єктом такого захисту, зокрема у спосіб, передбачений частиною третьою статті 99 ЦК України, згідно з якою повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Припинення повноважень члена виконавчого органу товариства за своєю правовою природою, предметом регулювання правовідносин і правовими наслідками відрізняється від звільнення працівника з роботи (тобто розірвання з ним трудового договору) на підставі положень КЗпП України. Саме тому можливість уповноваженого органу товариства припинити повноваження члена виконавчого органу міститься не в приписах КЗпП України, а у статті 99 ЦК України, тобто не є предметом регулювання трудового права.

Реалізація учасниками юридичною особи корпоративних прав на участь в її управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, звільнення, відкликання членів виконавчого органу стосується також наділення їх повноваженнями на управління юридичною особою або позбавлення таких повноважень на управління юридичною особою. Хоч такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

У зв`язку із цим, припинення повноважень члена виконавчого органу товариства відповідно до частини третьої статті 99 ЦК України є дією уповноваженого органу товариства, спрямованою на унеможливлення здійснення членом його виконавчого органу управлінської діяльності. Необхідність такого правила зумовлена специфічним статусом члена виконавчого органу, який отримав від уповноваженого органу товариства право на управління. За природою корпоративних відносин учасникам товариства має бути надано можливість у будь-який час оперативно відреагувати на дії особи, яка здійснює представницькі функції зі шкодою (чи можливою шкодою) для інтересів товариства, шляхом позбавлення її відповідних повноважень.

Отже, зміст положень частини 3 статті 99 ЦК України надає право компетентному (уповноваженому) органу товариства припинити на свій розсуд повноваження члена виконавчого органу у будь-який час.

Така форма захисту є специфічною дією носіїв корпоративних прав у відносинах з особою, якій вони довірили здійснювати управління товариством, і не може розглядатися в площині трудового права.

Конституційний Суд України у рішенні від 12 січня 2010 року № 1-рп/2010 у справі за конституційним зверненням товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародний фінансово-правовий консалтинг» про офіційне тлумачення частини третьої статті 99 ЦК України (у попередній редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України від 13 травня 2014 року № 1255-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів») зазначив, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Такі рішення уповноваженого на це органу мають розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особами, яким довірено повноваження з управління ним.

Звертаючись до суду з цим позовом ОСОБА_1 послався на порушення його прав як учасника ОСББ «Бажана 30» щодо правомірності прийняття рішення правлінням ОСББ «Бажана 30» про його звільнення із займаної посади та обрання нового голови правління, тому, оскільки спір виник з корпоративних відносин та підлягає розгляду в порядку господарського судочинства. Дана правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 145/1885/15-ц, від 02.10.2019 у справі № 501/1571/16-ц, від 19.02.2020 у справі № 145/166/18.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про те, що цей спір виник з корпотартивних відносин та відповідно правильно розглянув дану справу в порядку господарського судочинства.

Щодо доводів відповідача про закриття провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, обов`язкової вихідної допомоги, внаслідок непідсудності даних вимог господарському суду, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне.

Із відомостей, наявних у Єдиному державному реєстрі судових рішень, вбачається, що ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29.04.2021 провадження у справі № 753/10273/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСББ «Бажана 30» про визнання його звільнення незаконним, наказів про його звільнення з посади голови правління та бухгалтера недійсними та поновлення його на посаді голови правління ОСББ «Бажана 30»; стягнення з ОСББ «Бажана 30» невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97 522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 12.10.2018 по 22.06.2020 у розмірі 201923,40 грн по день фактичного розрахунку, закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки даний спір про оспорювання рішення правління ОСББ, має розглядатися за правилами господарського судочинства. При цьому суд зазначив, що вимоги про стягнення заробітку при звільненні та середнього заробітку за час вимушеного прогулу, які можуть бути предметом трудового спору, є похідними від вимог щодо правомірності припинення повноважень ОСОБА_1 як голови правління ОСББ, та відповідно, не можуть бути у цій справі розглянуті до вирішення первісної вимоги.

Постановою Київського апеляційного суду від 16.09.2021 у справі № 753/10273/20 ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29.04.2021 залишено без змін. Суд апеляційної інстанції зазначив, що вимоги позивача про стягнення заробітку за час вимушеного прогулу та заборгованості із заробітної плати, які можуть бути предметом трудового спору, є похідними від вимог щодо правомірності припинення його повноважень як голови правління ОСББ, та відповідно, не можуть бути у цій справі розглянуті до вирішення первісної вимоги (п. 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 року у справі № 145/166/18).

Таким чином, приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 звертався з аналогічними позовними вимогами до Дарницького районного суду м. Києва, яким закрито провадження у справі у зв`язку з віднесенням даного спору до юрисдикції господарського суду, суд дійшов вірного висновку про те, що закриття провадження в цій справі в частині вимог про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, обов`язкової вихідної допомоги матиме наслідком створення перешкод у реалізації позивачем права на судовий захист.

Стосовно позовної вимоги про визнання недійсним рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", оформленого протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, суд встановив наступне.

Відповідно до частин 1, 2, 5 та 9 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, обрання членів правління об`єднання.

Проте, виключна компетенція загальних зборів, як вищого органу управління, може бути розширена шляхом внесення відповідних положень до статуту об`єднання, у випадку, якщо вони не суперечать нормам чинного законодавства.

Частиною 20 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що до компетенції правління відноситься: підготовка кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; здійснення контролю за своєчасною сплатою співвласниками внесків і платежів та вжиття заходів щодо стягнення заборгованості згідно з законодавством; розпорядження коштами об`єднання відповідно до затвердженого загальними зборами об`єднання кошторису; укладення договорів про виконання робіт, надання послуг та здійснення контролю за їх виконанням; ведення діловодства, бухгалтерського обліку та звітності про діяльність об`єднання; скликання та організація проведення загальних зборів співвласників або зборів представників; призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

Відповідно до пункту 1 статуту ОСББ "Бажана 30" (тут і надалі в редакції, чинній на час прийняття оскаржуваного рішення від 11.10.2018) правління є виконавчим органом об`єднання.

Згідно з пунктом 11 статуту виконавчим органом об`єднання є правління в кількості 5 чоловік, яке обирається загальними зборами строком на 3 роки і підзвітне загальним збором. Правління здійснює керівництво поточною діяльністю об`єднання та має право приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання, визначених цим статутом, за винятком тих, що належать до виключної компетенції загальних зборів.

До компетенції правління належать обрання зі свого складу голови правління та його заступника; затвердження штатного розкладу об`єднання, прийняття рішень про прийом на роботу та звільнення працівників об`єднання (п.13 статуту).

За положеннями пункту 14 статуту засідання правління є правомочним, якщо на ньому присутні більше половини його членів. Засідання правління скликається його головою або не менш як третиною членів правління. Веде засідання правління голова правління, а в разі відсутності голови - його заступник. У разі відсутності голови правління та його заступника, засідання правління веде один із членів правління, обраний головуючим простою більшістю голосів від кількості присутніх на засіданні членів правління. Рішення правління викладаються у протоколі засідання правління, який підписується кожним з присутніх членів правління, із зазначенням результатів його голосування («за» або «проти»), засвідченого власноручним підписом.

Пунктом 15 статуту передбачено, що голова правління веде засідання правління, якщо правління не доручило ведення засідання іншому члену правління. У разі відсутності голови правління його обов`язки виконує заступник. Правління своїм рішенням вправі в будь-який час припинити повноваження голови правління та звільнити його з цієї посади, переобравши нового голову правління

Судом встановлено, що позивач стверджує про скликання засідання правління 11.10.2018 та про порядок денний його не повідомляли, у зв`язку з чим, позивач не був присутній на проведеному засіданні правління. Крім того, на вказаному засіданні рішення прийняті за відсутності необхідної кількості голосів, а протокол правління підписаний без дотримання вимог статуту. У спірному протоколі засідання правління ОСББ «Бажана 30» зазначено, що голова правління ОСОБА_1 був присутній на засіданні та попереджений про збори телеграмою від 09.10.2018.

Судом досліджено надане до матеріалів справи електронне повідомлення від 09.10.2018 № 000002, з якого встановлено, що воно стосується запрошення ОСОБА_1 на збори правління 10.10.2018 о 19:00 год. у хол другого під`їзду. Порядок денний - звіт ревізійної комісії.

Так, у матеріалах справи відсутні докази того, що відповідач повідомив позивача про скликання засідання правління 11.10.2018 та про порядок денний.

Судом встановлено, що протокол від 11.10.2018 № 2018/10-11 оформлений без дотримання вимог пункту 14 статуту, оскільки рішення правління не підписані кожним з присутніх членів правління із зазначенням результатів його голосування («за» або «проти»), засвідчених власноручним підписом.

При цьому, у наданих до матеріалів справи протоколів від 20.08.2018 № 2018/2-20, від 10.10.2018 засідання правління ОСББ «Бажана 30» вбачається, що результати голосування зазначені кожним із членів правління власноручно із засвідченням підпису.

Натомість, викладені в протоколі від 11.10.2018 № 2018/10-11 результати голосування членів правління з кожного питання є надрукованими. При цьому, зазначено, що з кожного питання ОСОБА_1 та ОСОБА_6 голосували проти (утримались).

Також судом враховано, що головою засідання правління обрано ОСОБА_4 , проте відповідно до пункту 14 статуту засідання правління мав вести голова правління - ОСОБА_1 .

Суд також врахував, що підписи ОСОБА_4 та ОСОБА_3 на вказаному протоколі посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савчук О.А., зареєстровано в реєстрі за № 740, 741. У той же час, інший наданий відповідачем до відзиву протокол від 11.10.2018 № 2018/10-11 не містить відміток щодо нотаріального посвідчення підписів ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

Враховуючи встановлені судом обставини в їх сукупності, а саме відсутність доказів повідомлення ОСОБА_1 про скликання засідання правління 11.10.2018 та про порядок денний, оформлення протоколу засідання без особистих підписів членів правління щодо результатів розглянутих питань, обрання іншого голови засідання, тоді, як засідання в разі його присутності мав вести ОСОБА_1 , суд дійшов правомірного висновку про наявність порушень прав позивача, встановлених законом та статутом відповідача, оскільки ОСОБА_1 був позбавлений права бути обізнаним з питанням порядку денного засідання правління та брати участь у голосуванні.

З огляду на вище викладене, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", оформлене протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", підлягає визнанню недійсним. У той же час, обставини щодо прийняття рішень на засіданні правління 11.10.2018 за відсутності необхідної кількості голосів не знайшли свого підтвердження, оскільки на засіданні правління були присутні троє з п`яти членів правління, що відповідає п.14 статуту ОСББ.

Щодо позовної вимоги про скасування реєстраційної дії, проведеної за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", колегія суддів зазначає наступне.

Згідно із абзацом 2 частини 1 статті 173 Господарського процесуального кодексу України похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Колегія суддів відзначає, що заявлена вимога про скасування реєстраційного запису у цій справі є похідною та підлягає вирішенню в цьому провадженні. Це повністю узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеній постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 (справа №11-479апп18 (№805/4506/16-а), від 22.08.2018 у справі №805/4505/16-а, від 16.10.2018 у справі №П/811/1296/17, від 04.06.2019 у справі №826/4204/18, від 12.06.2019 у справі №344/10480/16-а, від 19.09.2018 у справі №802/4213/13-а, від 02.11.2018 у справі №821/893/15-а, від 23.11.2018 у справі №822/2202/16.

Також, колегія суддів звертає увагу, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №904/5857/17 зазначено, що особа, яка вважає своє право чи інтерес порушеними через подання та внесення до ЄДР недостовірних відомостей, може вимагати їх захисту через корегування відомостей ЄДР та відображенні в ЄДР відповідних дійсних відомостей у спосіб, що забезпечить ефективне відновлення і захист її порушених прав та інтересів, зокрема, шляхом скасування запису в ЄДР (пункт 2 частини 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань "). Спір між учасниками юридичної особи або спір учасників юридичної особи з цією юридичною особою щодо скасування запису в ЄДР є корпоративним спором і підлягає вирішенню за правилами господарського судочинства. Зазначена вимога має похідний характер від корпоративного спору та залежить від наявності самого порушеного права, яке підлягає захисту в ефективний спосіб.

З огляду на задоволення позовних вимог в частині визнання недійсними рішень правління співвласників ОСББ «Бажана 30» в частині усунення та звільнення ОСОБА_1 з посади голови правління, проведена за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 реєстраційна дія, на думку колегії суддів, має бути скасована.

Проте, за положеннями статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Тобто, питання формулювання змісту позовних вимог покладається на позивача.

Судом встановлено, що при поданні до суду 29.10.2021 уточненої позовної заяви, позивачем у прохальній частині позову не зазначено ідентифікуючих ознак реєстраційних дій, проведених за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, тому суд позбавлений можливості самостійно визначити за позивача зміст даної позовної вимоги та у зв`язку з цим, дійшов вірного висновку про відмову у задоволенні даної позовної вимоги. Однак в цій частині рішення підлягає зміні, з мотивів викладених вище.

Також позивач просив стягнути з відповідача невиплачену заробітну плату з розрахунку мінімальної заробітної плати за період трудових стосунків з 07.07.2016 по 05.03.2018 у розмірі 55446 грн., невиплачену заробітну плату та компенсацію за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн., середній заробіток за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, обов`язкову вихідну допомогу в розмірі 45000 грн.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статуту (у редакції від 22.06.2016 та від 09.04.2017) до виключної компетенції загальних зборів належить, зокрема, визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління.

Згідно з пунктом 12 частини 3 статуту (у редакції від 22.06.2016) члени правління здійснюють свою діяльність на безоплатній основі, окрім голови правління.

Із наведених положень статуту, чинного на час вступу 07.07.2016 ОСОБА_1 на посаду голови правління ОСББ «Бажана 30», слідує, що розмір матеріального заохочення голови правління приймається рішенням загальних зборів.

Наказом від 07.07.2016 оформлено вступ на посаду голови правління ОСОБА_1 з 07.07.2016 на громадських засадах з подальшим окладом згідно з рішенням загальних зборів співвласників ОСББ.

Згідно з витягом із протоколу № 3 загальних зборів ОСББ «Бажана 30» від 09.04.2017 за результатами голосування по пункту 9 порядку денного, затверджено детальний кошторис на 2017 рік, за яким заробітна плата голови правління становить 10000 грн., бухгалтера - 7500 грн.

При цьому, посадовий оклад у розмірі 7500 грн. на місяць ОСОБА_1 відповідно до наказу від 01.03.2018 № 1-к/тр призначено з 06.03.2018.

Водночас, матеріали справи не містять доказів прийняття загальними зборами ОСББ «Бажана 30» рішення про визначення розміру матеріального заохочення голови правління на 2018 рік.

Таким чином, суд дійшов правомірного висновку про недоведеність позивачем правових підстав для стягнення з ОСББ «Бажана 30» заробітної плати голови правління за період з 07.07.2016 по 05.03.2018 року.

Наказом від 01.03.2018 № 2-к/тр ОСОБА_1 з 06.03.2018 прийнято на постійну роботу на посаду головного бухгалтера з окладом 5000 грн. на місяць.

Відповідно до пункту 13 статуту (у редакції від 09.04.2017) до компетенції правління належать затвердження штатного розкладу об`єднання, прийняття рішень про прийом на роботу та звільнення працівників об`єднання.

За пунктом 15 статуту (у редакції від 09.04.2017) голова правління за рішенням правління наймає на роботу в об`єднання працівників та звільняє їх, застосовує до них заходи заохочення та накладає стягнення, видає обов`язкові для працівників об`єднання накази у сфері трудових правовідносин.

Водночас, у матеріалах справи наявний лише наказ голови правління Поплавця І.В. про прийняття його на постійну роботу на посаду головного бухгалтера, у той час, відповідне рішення правління про наймання на роботу в об`єднання головного бухгалтера відсутнє.

До того ж, матеріали справи не містять затверджений правлінням штатний розклад об`єднання згідно з положеннями пункту 13 статуту (у редакції від 09.04.2017). Відповідний штатний розпис на 2018 рік затверджено лише головою правління без печатки ОСББ «Бажана 30».

Таким чином, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що позовні вимоги про стягнення з ОСББ «Бажана 30» заробітної плати бухгалтера за період з 07.03.2018 по вересень 2018 року не підлягають задоволенню.

Також приймаючи до уваги, що позовні вимоги про стягнення компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку та обов`язкової вихідної допомоги в розмірі 45000 грн. мають похідний характер від основної вимоги про стягнення заробітної плати, тому колегія суддів погоджується з висновком суду про відмову в задоволенні даних похідних вимог.

Стосоно доводів позивача, що між позивачем та ОСББ наявні трудові відносини та визначення заробітної плати за виконання обов`язків голови правління та головного бухгалтера повинно відбуватись згідно КЗпП, колегія суддів відхиляє їх, з огляду на наступне.

Підтвердженням наявності трудових відносин у кожному конкретному випадку слід вважати сукупність таких ознак як:

-наявність наказу про прийняття на роботу з чітко визначеними умовами прийняття на роботу, умовами робочого дня, призначення окладу (тарифної ставки), надбавок тощо;

-наявність наказів (розпоряджень) про надання відпустки;

-наявність запису в трудовій книжці про прийняття на роботу;

-включення посади до штатного розкладу юридичної особи;

-наявність первинної облікової документації, зокрема розрахунково-платіжна відомість працівника, табелю обліку використання робочого часу з фіксуванням відпрацьованих працівником годин;

-сплата податку на доходи фізичних осіб;

-сплата Єдиного соціального внеску.

Позивач, виконуючи обов`язки голови правління ОСББ, не нараховував собі заробітну плату за весь період перебування на посаді, не видавав жодних документів на підтвердження наявності трудових відносин, не сплачував обов`язкові відрахування до державного бюджету.

Відповідно до наказу від 07.07.2016 року № 1-к/тр ОСОБА_1 приступив до виконання обов`язків голови Правління з 07.07.2016 на громадських засадах (діяльність голови правління ОСББ «Бажана 30» мала характер винятково статутних зобов`язань, коли голова правління очолював Правління як виконавчий орган).

Загальними зборами ОСББ «Бажана 30» не приймалося рішення про встановлення розмірів матеріального заохочення для голови та членів правління.

Згідно абз.10 п.13 розділу III статуту ОСББ «Бажана 30» виключно до повноважень правління належить прийняття рішення про прийом на роботу працівників та затвердження штатного розпису.

Правлінням ОСББ, як виконавчим органом також не приймалося рішення про виконання обов`язків головою правління ОСОБА_1 саме на умовах трудового договору, в рамках конкретного штатного розкладу, на оплатній основі та з дотриманням трудового законодавства.

Крім того, правлінням не приймалось рішення про прийняття на роботу позивача як голови правління так і бухгалтера.

Щодо наданих позивачем податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь фізичних осіб і сум утриманого з них податку ОСББ «Бажана 30» за І квартал 2018 року (форма № 1ДФ), подана для звітності та отримана ДПІ Дарницького району ГУ ДФС у м. Києві 13.04.2018 р.), в якості доходу ОСОБА_1 ( РНОКПП НОМЕР_1 ) як голови правління не зазначені жодні суми доходу та сплачених податків. Тобто заробітна плата взагалі не нараховувалась.

Також відсутні будь-які дані про перерахування податку за ОСОБА_1 у пізніші періоди, згідно Звітними формами № 1ДФ за II квартал 2018 р. (отримано ДПІ Дарницького району ГУ ДФС у м. Києві 19.07.2018 р.) та III квартал 2018 року (отримано ДПІ Дарницького району ГУ ДФС у м. Києві 08.11.2018 р.).

Згідно щомісячних звітів за формою №Д4, які подавалися та були зареєстровані ДПІ Дарницького району ГУ ДФС у м. Києві та відповідно до відомостей нарахування та виплати заробітної плати відсутні будь-які нарахування заробітної плати позивачу.

З відповіді на адвокатський запит вбачається, що до Пенсійного фонду України та інформації на порталі Електронних послуг Пенсійного фонду України - вказано, що позивач не перебуває у трудових відносинах з ОСББ «Бажана 30». У трудовій книжці позивача відсутні будь-які записи про перебування у трудових відносинах з ОСББ «Бажана 30».

Водночас, колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що позивач, будучі головою правління (керівником) ОСББ «Бажана 30», за весь час перебування на посаді не вчинив жодних дій, згідно вимог статуту ОСББ, стосовно належно оформлення з ним трудових відносин у об`єднанні, а саме: не приймалось рішення про прийом його на роботу як голови правління та бухгалтера, правлінням не встановлювався посадовий оклад позивача, заробітна плата за весь спірний період не нараховувалась, не сплачувались обов`язкові відрахування до державного бюджету, тощо.

Таким чином, колегія суддів відхиляє такі доводи відповідача як необґрунтовані та які спростовуються наведенеми вище матеріалами справи.

Одночасно в даній частині рішення підлягає зміні з врахуваннях встановлених судом апеляційної інстанції зазначених вище обставин.

Колегія суддів погоджується також з висновком суду першої інстанції щодо застосування строку позовної давності до пред`явлених позовних вимог з огляду на наступне.

За змістом статей 256, 257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення (стаття 267 ЦК України).

Статтею 261 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

У своїй заяві відповідач наголошував, що позивач не перебував у трудових відносинах з ОСББ «Бажана 30», оскільки обіймав посаду на громадських засадах, проте з огляду на пред`явлення ним позовних вимог про стягнення заробітної плати, застосуванню підлягають положення статті 233 Кодексу законів про працю України.

За приписами статті 233 Кодексу законів про працю України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до місцевого загального суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.

Разом з тим, як встановлено судом вище, позовна вимога про визнання недійсним рішення правління ОСББ «Бажана 30», не є предметом регулювання трудового права, у зв`язку з чим, до даної вимоги підлягають застосуванню загальні положення про позовну давність.

Приймаючи до уваги, що оспорюваний протокол датований 11.10.2018, у той час як позивач звернувся з даним позовом до суду 05.10.2021 (згідно з відтиском календарного штемпелю на поштовому конверті), суд дійшов висновку про пред`явлення даної позовної вимоги в межах позовної давності.

Водночас, суд звернув увагу, що згідно з частиною 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду.

Разом із цим, оскільки в задоволенні позовних вимог про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку та обов`язкової вихідної допомоги відмовлено, позовна давність застосуванню не підлягає.

Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість останнього. І тільки якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності у разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2018 у справі № 369/6892/15-ц.

З огляду на вищевикладене, інші доводи апеляційної скарги не знійшли свого підтвердження, не спростовують встановлені висновки суду першої інстанції, а тому відхиляються колегією суддів як необґрунтовані, зроблені з невірним правозастосуванням, без врахування релевантної практики Верховного Суду та спростовуються викладеним вище.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правильного висновку про часткове задоволення задоволення позову в частині визнання недійсним рішення правління ОСББ "Бажана 30", оформленого протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, та в частині інших вимог відмовив, проте суд апеляційної інстанції вважає за необхідне доповнити мотивувальну частину стосовно відмови у скасуванні реєстраційної дії та тверджень відповідача щодо перебування його у трудових відносинах з ОСББ. З огляду на це, Рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 у справі 910/16357/21 підлягає зміні з викладенням її мотивувальної частини в редакції даної постанови, а апеляційна скарга ОСОБА_1 , без задоволення.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

У відповідності з пунктом 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Відповідно до статті 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За правилами частини 4 статті 277 Господарського процесуального кодексу України зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.

Таким чином, з огляду на те, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку про часткове задоволення позовних вимог в частині визнання недійсним рішення правління ОСББ "Бажана 30", оформлене протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, а в частині інших вимог відмовив, тому апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2002 у справі №910/16357/21 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 у справі 910/16357/21 підлягає зміні з викладенням її мотивувальної частини в редакції даної постанови.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 129, 240, 269, 275, 276, 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

ПОСТАНОВИВ:

1.Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішенння Господарського суду міста Києва від 07.07.2002 у справі №910/16357/21, залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2002 у справі №910/16357/21 змінити, виклавши мотивувальну в редакції даної постанови.

3. Резолютивну частину рішення Господарського суду міста Києва від 07.07.2002 у справі №910/16357/21 залишити без змін.

4.Судовий збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на ОСОБА_1 .

5. Матеріали справи №910/16357/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 15.02.2023.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді С.А. Пашкіна

В.В. Сулім