УХВАЛА

про повернення заяви про скасування судового наказу

17.02.2023Справа № 910/11929/22

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши

заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудконсалт"

про скасування судового наказу від 14.11.2022

у справі № 910/11929/22

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Луч"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудконсалт"

про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за Договором № 07-10/21-1 від 07.10.2021 у розмірі 156 237,40 грн, пені у розмірі 20 859,07 грн, інфляційних втрат у розмірі 4 691,05 грн та 3% річних у розмірі 1 238,70 грн

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Луч" (далі - заявник, стягувач) звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про видачу судового наказу за вимогою про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудконсалт" (далі - боржник) заборгованості за Договором № 07-10/21-1 від 07.10.2021 у розмірі 156237,40 грн, пені у розмірі 20859,07 грн, інфляційних втрат у розмірі 4691,05 грн та 3% річних у розмірі 1238,70 грн.

14.11.2022 Господарським судом міста Києва було видано судовий наказ про стягнення з ТОВ "Енергобудконсалт" на користь ТОВ "Луч" заборгованості в розмірі 156237,40 грн, пені в розмірі 20859,07 грн, інфляційних втрат в розмірі 4691,05 грн, 3% річних в розмірі 1238,70 грн та витрат по сплаті судового збору в розмірі 248,10 грн.

07.01.2023 судовий наказ набрав законної сили та 09.01.2023 був виданий стягувачу.

24.01.2023 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від приватного виконавця виконавчого округу міста Києва Мельниченко К.П. надійшла постанова про закінчення виконавчого провадження № 70731562 від 16.01.2023 з виконання судового наказу у справі № 910/11929/22, виданого Господарським судом міста Києва 09.01.2023.

31.01.2023 та 08.02.2023 представником боржника сформовано в системі "Електронний суд" заяву про вступ у справу як представника.

13.02.2023 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від боржника надійшла заява про скасування судового наказу від 14.11.2022 у справі №910/11929/22 разом із клопотанням про поновлення строку на його подання та клопотанням про поворот виконання судового наказу.

Розглянувши заяву боржника про скасування судового наказу та додані до неї документи суд зазначає наступне.

Частинами 1 - 5 статті 157 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що боржник має право протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. Заява про скасування судового наказу має містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) заявника і боржника, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України заявника та боржника, реєстраційний номер облікової картки платника податків заявника та боржника (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта заявника та боржника для фізичних осіб - громадян України; 3) ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) представника боржника, якщо заява подається представником, його місце проживання або місцезнаходження; 4) наказ, що оспорюється; 5) зазначення про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача. Заява підписується боржником або його представником. До заяви про скасування судового наказу додаються: 1) документ, що підтверджує сплату судового збору; 2) документ, що підтверджує повноваження представника боржника, якщо заява подається таким представником; 3) клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Відповідно до частин 2, 3 статті 158 Господарського процесуального кодексу України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви. У разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз`яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження.

Частина 1 статті 159 Господарського процесуального кодексу України визначає, що у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п`яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.

Згідно з частинами 1, 4 статті 156 Господарського процесуального кодексу України, після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію (текст), що містить інформацію про веб-адресу такого рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, боржникові на його офіційну електронну адресу, або рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного, якщо офіційної електронної адреси боржник не має.

Днем отримання боржником копії судового наказу є день його вручення боржнику, визначений відповідно до статті 242 цього Кодексу.

За приписами частини шостої статті 242 Господарського процесуального кодексу України, днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вимог статті 156 Господарського процесуального кодексу України, копію судового наказу від 14.11.2022 та копію заяви стягувача було направлено 15.11.2022 на адресу боржника, зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

21.12.2022 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва повернулося поштове відправлення № 608 з копією судового наказу та заявою стягувача, яке було повернуто відділенням поштового зв`язку 17.12.2022 за закінченням терміну зберігання.

Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що неотримання листа з судовим наказом боржником та його повернення до суду є наслідком відсутності волевиявлення боржника щодо його належного отримання, а не неналежним повідомленням про розгляд справи у розмінні Господарського процесуального кодексу України.

Статтею 113 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до частини 1 статті 116 Господарського процесуального кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

В силу вищенаведених положень, останнім днем на подання заяви про скасування судового наказу від 15.08.2022 у цій справі було 02.01.2023, тоді як із заявою про скасування судового наказу боржник звернувся 13.02.2023, тобто з порушенням встановленого законом строку.

Згідно з п. 3 ч. 5 ст. 157 Господарського процесуального кодексу України до заяви про скасування судового наказу додається клопотання про поновлення пропущеного строку, якщо заява подається після спливу строку, передбаченого частиною першою цієї статті.

Разом із заявою про скасування судового наказу боржником подано клопотання про поновлення пропущеного строку на подання вказаної заяви.

Клопотання боржника обґрунтоване тим, що копія судового наказу від 14.11.2022 разом із копією заяви стягувача про видачу судового наказу з додатками не була отримана боржником. Як зазначає боржник, про судовий наказ від 14.11.2022 йому стало відомо внаслідок списання з його рахунку коштів в рамках зведеного виконавчого провадження №70733895 відповідно до платіжної вимоги від 13.01.2023.

За приписами ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

При вирішенні цього клопотання суд враховує, що судовий наказ не було отримано боржником, водночас можливість подання заяви про його скасування протягом розумного строку, з моменту коли він дізнався про його існування залежала виключно від волевиявлення самого боржника, тобто мала суб`єктивний характер.

Суд виходить з того, що про існування судового наказу від 14.11.2022 боржник дізнався (мав дізнатися) принаймні з моменту отримання платіжної вимоги № 70733895 від 13.01.2023, яка у призначенні платежу містила реквізити як виконавчого провадження, так і судового наказу, за яким проводиться стягнення.

В контексті викладеного суд звертає увагу боржника, що за приписами частини першої статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом (стаття 2 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Згідно з частинами першою, третьою статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Єдиного державного реєстру судових рішень, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Частина перша статті 8 Закону України "Про виконавче провадження" також передбачає, що реєстрація виконавчих документів, документів виконавчого провадження, фіксування виконавчих дій здійснюється в автоматизованій системі виконавчого провадження, порядок функціонування якої визначається Міністерством юстиції України. Вільний та безоплатний доступ до інформації автоматизованої системи виконавчого провадження забезпечує Міністерство юстиції України у мережі Інтернет на своєму офіційному веб-сайті з можливістю перегляду, пошуку, копіювання та роздрукування інформації, на основі поширених веб-оглядачів та редакторів, без необхідності застосування спеціально створених для цього технологічних та програмних засобів, без обмежень та цілодобово.

Відтак, дізнавшись про порушення своїх прав, шляхом безпідставного, на його думку, стягнення коштів в межах виконавчого провадження з виконання судового наказу Господарського суду міста Києва від 14.11.2022 у справі № 910/11929/22, боржник протягом розумного строку не вчинив активних дій, спрямованих на захист свого порушеного права.

Така поведінка не свідчить про існування належної зацікавленості сторони щодо розгляду справи та дотримання процесуальних строків.

Європейський суд з прав людини неодноразово вказував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення у справах "Каракуця проти України" (заява №18986/06), "Нешев проти Болгарії" (заява №40897/98)).

У зв`язку з цим, враховуючи відсутність обґрунтованих та поважних причин, суд дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання боржника про поновлення строку на подання заяви про скасування судового наказу.

Відповідно до частини 2 статті 158 Господарського процесуального кодексу України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 цього Кодексу, повертається, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

З огляду на вищевикладене, оскільки заяву про скасування судового наказу подано боржником після закінчення строку, встановленого частиною першою статті 157 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи відсутність правових підстав для поновлення строку на подання цієї заяви, суд дійшов висновку про необхідність повернення заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудконсалт" про скасування судового наказу від 14.11.2022 у справі № 910/11929/22 боржнику.

Керуючись статтями 119, 157, 158, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудконсалт" про поновлення пропущеного строку на подання заяви про скасування судового наказу відмовити.

2. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергобудконсалт" про скасування судового наказу від 14.11.2022 у справі № 910/11929/22 повернути боржнику.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені статтями 254 - 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя О.В. Нечай