УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

15.02.2023Справа № 910/10416/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Нечая О.В., за участю секретаря судового засідання Будніка П.О., розглянувши у загальному позовному провадженні матеріали справи № 910/10416/22

за позовом Благодійної організації "Благодійний фонд "Добробут ХХІ століття"

до 1) Головного управління Держгеокадастру у м. Києві

2) Київської міської ради

про визнання протиправною та скасування реєстраційної дії, зобов`язання поновити запис про земельну ділянку

Представники сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідача-1: не з`явився;

від відповідача-2: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Благодійна організація "Благодійний фонд "Добробут ХХІ століття" (далі - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Головного управління Держгеокадастру у м. Києві (далі - відповідач-1) та Київської міської ради (далі - відповідач-2), в якій просить суд:

- визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію земельних ділянок з кадастровими номерами 800000000:75:213:0100, :75:213:0100 та записи в Державному земельному кадастрі та поземельній книзі про державну реєстрацію земельних ділянок з кадастровими номерами :75:213:0100 та :75:213:0101;

- зобов`язати Головне управління Держгеокадастру у м. Києві поновити запис у Державному земельному кадастрі про державну реєстрацію земельної ділянки з кадастровим номером :75:213:0007, скасований кадастровий номер :75:213:0007 та поновити запис у поземельній книзі щодо земельної ділянки під кадастровим номером :75:213:0007, загальною площею 1,6199 га, що розташована за адресою: м. Київ, вул. І. Крамського, 10.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.10.2022 вказану позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення її недоліків - протягом 10 днів з дня вручення даної ухвали.

19.10.2022 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви з додатками.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.11.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/10416/22, постановлено розглядати справу за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 07.12.2022 та серед іншого витребувано у позивача читабельну копію першої сторінки Договору про пожертву (дарування) від 21.10.2017, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайко Н.М. та зареєстрованого в реєстрі за №63 й запропоновано позивачу надати пояснення щодо необхідності та підстав залучення до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Товариства з обмеженою відповідальністю "Інститут розвитку людини", Закладу вищої освіти "Відкритий міжнародний університет розвитку людини "Україна" та Товариства з обмеженою відповідальністю "Алтея Компані".

28.11.2022 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшов відзив на позовну заяву.

07.12.2022 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовче засідання 07.12.2022 з`явився представник відповідача-2, представники позивача та відповідача-1 не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання сторони були повідомлені належним чином, явка представників сторін обов`язковою судом не визнавалась.

У підготовчому засіданні 07.12.2022 судом було оголошено перерву до 11.01.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.12.2022, в порядку статей 120, 121 Господарського процесуального кодексу України, сторін було повідомлено про те, що підготовче засідання призначено на 11.01.2023.

12.12.2022 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-2 надійшов відзив на позовну заяву.

У підготовче засідання 11.01.2023 з`явився представник відповідача-2, представники позивача та відповідача-1 не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання сторони були повідомлені належним чином, явка представників сторін обов`язковою судом не визнавалась.

У підготовчому засіданні 11.01.2023 судом було оголошено перерву до 15.02.2023.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.01.2023, в порядку статей 120, 121 Господарського процесуального кодексу України, суд викликав сторін у судове засідання призначене на 15.02.2023.

14.02.2023 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача-1 надійшло клопотання про залучення до участі у справі правонаступника.

15.02.2023 позивачем сформовано в системі "Електронний суд" повідомлення про надання адвокату доступу до справи за допомогою Електронного кабінету користувача ЄСІТС, заяву про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді та клопотання про відкладення розгляду справи.

15.02.2023 до загального відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Закладу вищої освіти "Відкритий міжнародний університет розвитку людини "Україна" надійшла заява про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, на стороні позивача.

У підготовче засідання 15.02.2023 представники сторін не з`явились, про дату, час та місце проведення підготовчого засідання сторони були повідомлені належним чином, явка позивача та відповідача-1 була визнана судом обов`язковою.

У підготовчому засіданні 15.02.2023 суд, після виходу з нарадчої кімнати, проголосив вступну та резолютивну частини ухвали про залишення позову без розгляду.

Частиною четвертою статті 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Надаючи висновок щодо правильного застосування вказаних норм процесуального закону, суд звертається до сталої позиції Верховного Суду, що сформульована, зокрема, в постановах від 18.03.2021 у справі № 911/802/20, від 12.09.2019 у справі № 910/498/18, від 23.06.2021 у справі № 917/531/19, від 19.01.2022 у справі № 907/153/21, відповідно до якої суд неодноразово вказував, що залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору.

Верховний Суд наголосив, що у цьому випадку йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог.

Суд зазначає, що у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Отже, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі №910/14715/17.

Отже, достатньою та самостійною правовою підставою для залишення позову без розгляду з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, є безпосередньо сам факт нез`явлення позивача у судове засідання, явка якого була визнана судом обов`язковою, за умови відсутності заяви останнього про розгляд справи за його відсутності або ж повідомлення про причини неявки.

Згідно з ч. 4 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Про призначені у справі підготовчі засідання на 07.12.2022, 11.01.2023 та 15.02.2023 позивача було повідомлено відповідними ухвалами шляхом направлення рекомендованих листів з повідомленням про вручення на зареєстровану в установленому законом порядку адресу місцезнаходження позивача.

Однак, адресовані позивачу поштові відправлення, разом із копіями ухвал суду про повідомлення і виклик, згідно з повідомленням підприємства поштового зв`язку не були вручені позивачу та повернулись до суду у зв`язку з відсутністю адресата за вказаною адресою.

Відповідно до частин третьої та сьомої статті 120 Господарського процесуального кодексу України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Пунктом 5 частини шостої статті 242 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Отже, у разі якщо судове рішення про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою і повернено поштою у зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.03.2019 у справі № 916/2349/17.

За приписами частини першої статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання. Кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом (стаття 2 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Згідно із частинами першою, третьою статті 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення, внесені до Єдиного державного реєстру судових рішень, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Єдиного державного реєстру судових рішень, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 09.11.2022 про відкриття провадження у справі № 910/10416/22 була оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 11.11.2022, ухвала Господарського суду міста Києва від 07.12.2022 про повідомлення про дату, час і місце судового засідання - 12.12.2022, ухвала Господарського суду міста Києва від 11.01.2023 про виклик у судове засідання - 16.01.2023.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

Відтак позивач був належним чином повідомлений про призначені у даній справі підготовчі засідання 07.12.2022, 11.01.2023 та 15.02.2023, що підтверджується наявними в матеріалах справи конвертами, які повернулись через відсутність адресата за адресою місцезнаходження, однак явку свого представника у вказані засідання у даній справі не забезпечив, клопотання про розгляд справи без його участі не заявляв. При цьому підготовчі засідання призначені на 07.12.2022 та 15.02.2023 позивач просив відкласти, у зв`язку з чим ним було подано до суду відповідні клопотання.

Суд критично оцінює клопотання про відкладення розгляду справи, подане 15.02.2023 ОСОБА_1 від імені Благодійної організації "Благодійний фонд "Добробут ХХІ століття", з огляду на наступне.

Зазначене клопотання обґрунтоване тим, що позивач не отримував ухвалу суду про відкриття провадження у справі і відзив на позовну заяву, а також тим, що ОСОБА_1 отримала повноваження на представництво інтересів позивача у цій справі лише 15.02.2023 і вона потребує додаткового часу для ознайомлення з матеріалами справи та формуванням та поданням остаточної письмової позиції.

У контексті викладеного суд зазначає, що з долученого до вказаного клопотання документа під назвою "Ордер на надання правничої (правової) допомоги", сформованого у підсистемі ЄСІТС "Електронний Суд", вбачається, що його видано на підставі договору про надання правової допомоги від 13.02.2023, а тому у ствердженні ОСОБА_1 про уповноваження її на представництво інтересів позивача лише 15.02.2023 суд вбачає намагання ввести суд в оману, що є неприпустимим.

Більше того, ОСОБА_1 , будучи представником Закладу вищої освіти "Відкритий міжнародний університет розвитку людини "Україна", який хоча і не залучений до участі у справі, проте визначений позивачем як третя особа без самостійних вимог на предмет спору, була обізнана із ходом справи та 10.02.2023 подала до суду клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У вибірковій готовності представника кількох осіб здійснювати представництво суд вбачає ознаки недобросовісності, що не сумісно із засадами господарського судочинства та стає на заваді оперативного вирішення даного спору.

Зважаючи на те, що позивач не забезпечив явку свого представника в підготовче засідання 15.02.2023 та не виконав вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 09.11.2022, а також враховуючи ту обставину, що через бездіяльність позивача підготовче провадження триває вже більше трьох місяців, суд не знаходить підстав для відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви, подальший розгляд справи є неможливим.

Суд зазначає, що неявка позивача перешкоджає з`ясуванню всіх обставин справи, не сприяє вирішенню питань, які повинні бути розглянуті в підготовчому засіданні, з`ясуванню питання щодо підтримання заявлених позовних вимог, а також прийняттю правильного і обґрунтованого рішення в межах встановлених процесуальних строків.

Згідно з частиною першою статті 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдань підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання з повідомленням учасників справи.

Відповідно до положень статті 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є, зокрема, визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

У підготовчому засіданні суд, зокрема, вирішує питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше (п. 4 ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України); з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання (п. 7 ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України).

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 73 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами статті 74 Господарського процесуального кодексу України сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Під час прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі судом були виявлені вади поданого позивачем доказу - Договору про пожертву (дарування) від 21.10.2017, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Незнайко Н.М. та зареєстрованого в реєстрі за № 63, у зв`язку з чим у позивача було витребувано копію першої сторінки вказаного Договору в читабельному вигляді.

Також у позовній заяві позивачем визначено коло третіх осіб без самостійних вимог, а саме Товариство з обмеженою відповідальністю "Інститут розвитку людини", Заклад вищої освіти "Відкритий міжнародний університет розвитку людини "Україна" та Товариство з обмеженою відповідальністю "Алтея Компані".

За змістом частин 1, 3 статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Позивач із заявою про залучення до участі у справі третіх осіб до суду не звертався, а також не зазначив, на які права чи обов`язки визначених ним у позові третіх осіб та яким чином може вплинути рішення суду в даній справі. Не зазначено на чиїй стороні та на яких підставах вказаних осіб слід залучити до участі в справі.

Суд не залучав до участі у справі третіх осіб з власної ініціативи. У цьому питанні суд керуючись принципами диспозитивності та рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, запропонував позивачу надати пояснення щодо необхідності та підстав залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Так, у Рекомендаціях R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на удосконалення судової системи, наголошується на тому, що cуд має, принаймні в ході попереднього засідання, а якщо це можливо, то і в усьому перебігу провадження, відігравати активну роль у забезпеченні швидкого здійснення провадження із додержанням прав сторін, включаючи право на рівне ставлення. Зокрема, суд має бути наділений proprio motu повноваженнями вимагати від сторін необхідних роз`яснень; вимагати від сторін особистої явки; торкатись питань права; вимагати свідчень, принаймні у випадках, коли йдеться не лише про інтереси сторін у справі; контролювати процес отримання свідчень; виключати з провадження свідків, чиї можливі свідчення не матимуть відношення до справи; обмежувати кількість свідків по конкретній обставині у справі, якщо кількість свідків виявляється завеликою. Такі повноваження мають здійснюватися в межах предмета судового провадження (принцип 3).

До будь-якої сторони мають застосовуватися санкції, якщо вона, отримавши відповідне повідомлення від суду, не вдається до процесуальних дій у строки, встановлені законом або судом. Залежно від обставин такі санкції можуть включати позбавлення права на процесуальну дію, відшкодування завданих збитків чи витрат, накладення штрафу і відмову від розгляду справи (принцип 1).

Зважаючи на те, що позивач сам ініціював розгляд Господарським судом міста Києва справи № 910/10416/22 та був обізнаний про розгляд даної справи, то відповідно позивач не був позбавлений можливості протягом більше ніж трьох місяців від дати відкриття провадження у справі проявити розумну зацікавленість щодо стану розгляду відповідної справи, взяти участь у засіданні чи повідомити суду об`єктивні обставини неможливості прийняти участь у розгляді справи, а також надати витребуваний доказ чи повідомити про неможливість його надати і навести пояснення з приводу залучення до участі у справі третіх осіб.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

В контексті обставин цієї справи суд вважає, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у підготовче засідання за відсутності заяви про розгляд справи за його відсутності та невиконання ним вимог суду не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Наведене узгоджується із висновком, викладеним в постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19.

З огляду на викладене, оскільки позивач не забезпечив явку свого представника в підготовче засідання 15.02.2023, а також не виконав вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 09.11.2022 про відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про необхідність залишення позову без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду.

Згідно з ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Суд звертає увагу позивача, що відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Керуючись статтями 185, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов Благодійної організації "Благодійний фонд "Добробут ХХІ століття" до Головного управління Держгеокадастру у м. Києві та Київської міської ради про визнання протиправною та скасування реєстраційної дії, зобов`язання поновити запис про земельну ділянку залишити без розгляду.

2. Витрати по сплаті судового збору покласти на Благодійну організацію "Благодійний фонд "Добробут ХХІ століття".

3. Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені статтями 254 - 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано 17.02.2023

Суддя О.В. Нечай