ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
УХВАЛА

14 лютого 2023 року м. ХарківСправа № 922/567/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Погорелової О.В

при секретарі судового засідання Федоровій К.О.

розглянувши матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "Дніпроазот", м. Кам`янське
до Комунального підприємства "Харківводоканал", м. Харків
про стягнення коштів
за участю представників учасників справи:

позивача - Буря О.Є.

відповідача - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Акціонерне товариство "Дніпроазот", звернувся до господарського суду Харківської області з позовом до відповідача - Комунального підприємства "Харківодоканал" в якому просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість за хлор рідкий, поставлений по договору про закупівлю товару №42/7-ПЦ/21 від 23.07.2021, три проценти річних та інфляційні втрати. Позов обґрунтований неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань по договору про закупівлю товару №42/7-ПЦ/21 від 23.07.2021 в частині повної та своєчасної оплати поставленого товару.

Ухвалою суду від 11.02.2022 позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Розгляд справи № 922/567/22 у підготовчому провадженні неодноразово відкладався задля забезпечення принципу змагальності та реалізації прав сторін на повне та об`єктивне встановлення всіх обставин справи в умовах дії в Україні воєнного стану.

Ухвалою суду від 10.01.2023 підготовче засідання було відкладено на 14.02.2023 о 09:30.

До суду від відповідача надійшло клопотання, в якому він просить суд витребувати у позивача оригінали довіреностей на отримання тмц, а саме: товару відповідно до видаткових накладних, що долучені до позовної заяви; витребувати у позивача оригінали (завірені належним чином копії) товарно-транспортних накладних в яких зазначений товар відповідно до видаткових накладних, що долучені до позовної заяви та докази отримання їх відповідачем.

Крім того, до суду від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи через зайнятість представника відповідача в іншому судовому процесі.

Присутній у підготовчому засіданні 14.02.2023 представник позивача проти задоволення вказаних клопотань відповідача заперечував.

Розглянувши клопотання КП "Харківводоканал" про витребування доказів, суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні, з огляду на наступне.

Відповідно до приписів частини першої статті 81 ГПК України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Водночас, згідно частини третьої статті 80 ГПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Зміст наведених норм свідчить про те, що право сторони на вчинення процесуальних дій обумовлені наявністю певних обмежень та умов, визначених Господарським процесуальним кодексом України. Зокрема, процесуальним законом встановлено чіткий порядок подання до суду клопотання про витребування доказів: у даному випадку відповідач повинен був подати клопотання разом із відзивом або ж обґрунтувати неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від КП "Харківводоканал".

В обґрунтування клопотання відповідач вказує на те, що ракетним ударом зруйновано адміністративну будівлю КП "Харківводоканал" та знищено документацію, пов`язану з діяльністю підприємства. У зв`язку із зазначеним у відповідача не має можливості віднайти та перевірити документи щодо отримання товару його представниками.

Разом з тим, зазначені мотиви не можуть бути визнані судом поважними, з огляду на тривалість розгляду даної справи та створення судом усіх необхідних умов для подання сторонами у підготовчому провадженні всіх документів по суті справи, у т.ч. відзиву, заперечень, письмових пояснень та доказів в обґрунтування своєї правової позиції.

Суд також звертає увагу на те, що чинний Господарський процесуальний кодекс України спрямований на забезпечення своєчасності розгляду справ та правової визначеності, унеможливлення зловживання процесуальними правами та підвищення ефективності судочинства в цілому, з огляду на що встановлено точний порядок та присічні строки вчинення процесуальних дій, чіткі стадії судового процесу, розумні обмеження, в тому числі щодо подання доказів. Саме тому всі процесуальні дії суду та учасників процесу повинні вчинятися своєчасно з тим, щоб під час підготовки справи до розгляду не залишилося невирішених питань, які можуть затримати розгляд справи по суті.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання на підставі частини першої статті 81 ГПК України.

Щодо клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, суд зазначає наступне.

У розумінні приписів ГПК України відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ГПК України, учасники справи мають право: 1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; 2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; 3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб; 4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти; 5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках; 6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Отже, за змістом указаних приписів закону відповідач має право (і суд надає йому таку можливість) реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи.

Враховуючи, що явка представників учасників справи у судове засідання не визнавалась обов`язковою, відсутність представника відповідача не перешкоджає проведенню підготовчого засідання, а коло представників не обмежене одним представником, а також те, що проведення підготовчого засідання неодноразово судом відкладалось, у тому числі за заявою представника відповідача, суд не вбачає підстав для його задоволення та вважає за можливе проведення підготовчого засідання здійснити за відсутності представника відповідача.

Відповідно до ст. 177 ГПК України, завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання. Підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Відповідно до ст. 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", повноваження судів не можуть бути припинені.

Статтею 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Згідно з рекомендаціями Верховного Суду від 04.03.2022 Щодо особливостей здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, процесуальні строки, зокрема, проведення підготовчого провадження, розгляду справи по суті, строки розгляду апеляційної, касаційної скарг, заяви про перегляд за нововиявленими чи виключними обставинами в умовах воєнного чи надзвичайного стану, визначено як розумні.

Згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною. Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо. Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012). Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи необхідність забезпечення прав учасників провадження у справі, а також з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, суд вважає за необхідне розглянути справу у розумний строк.

Здійснивши усі необхідні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, передбачені ст. 182 ГПК України, враховуючи досягнення мети підготовчого провадження та те, що наявні матеріали справи є достатніми для всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи, суд вважає за необхідне закрити підготовче провадження у справі №922/567/22 та призначити справу до судового розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 80, 81, 177-185, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання КП "Харківводоканал" про витребування доказів - відмовити.

У задоволенні клопотання КП "Харківводоканал" про відкладення розгляду справи - відмовити.

Закрити підготовче провадження у справі №922/567/22.

Призначити справу №922/567/22 до судового розгляду по суті 14 березня 2023 року о 09:30.

Засідання відбудеться у приміщенні господарського суду за адресою: 61022, місто Харків, майдан Свободи 5, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 110.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення суддею та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Повна ухвала підписана 20 лютого 2023 року.

Суддя О.В. Погорелова

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі - http://reyestr.court.gov.ua.