ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________РІШЕННЯ
"01" лютого 2023 р.м. Одеса Справа № 916/1659/22
Суддя Рога Н.В.
Секретар с/з Богомолова В.С.
Представники сторін:
Від позивача: Горбенко М.С.- на підставі довіреності № 03/01-1 від 03.01.2023р.;
Від відповідача: Колодяжна Ю.А.- на підставі довіреності №01/54-476 від 30.12.2023р., Грань О.М. - на підставі довіреності №01.01/01-47/2 від 03.01.2023р.;
Від третьої особи: Гарматін К.В. - в порядку самопредставництва.
Суть спору: Позивач - Приватне акціонерне товариство «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - НЕК «Укренерго»), звернувся до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Акціонерного товариства (далі - АТ) «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» про стягнення заборгованості у розмірі 4 732 416 грн 16 коп., 3% річних у розмірі 20 210 грн 41 коп., інфляційних втрат у розмірі 127 775 грн 21 коп.
Ухвалою Господарського суду Одеської області від 26.07.2022р. прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі №916/1659/22, справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 18.08.2022р. Ухвалою суду від 18.08.2022р. відкладено підготовче засідання на 08.09.2022р. Протокольною ухвалою від 08.09.2022р. відкладено підготовче засідання на 29.09.2022р. Протокольною ухвалою від 29.09.2022р. оголошено перерву до 06.10.2022р. Ухвалою суду від 06.10.2022р. залучено до участі у справі як третю особу на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (далі - ДП «НАЕК «Енергоатом»), відкладено підготовче засідання на 25.10.2022р. Протокольною ухвалою 25.10.2022р. відкладено підготовче засідання на 10.11.2022р. Ухвалою суду від 10.11.2022р. відкладено підготовче засідання на 30.11.2022р. Ухвалою суду від 30.11.2022р. відкладено підготовче засідання 20.12.2022р. Ухвалою суду від 20.12.2022р. закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 23.01.2023р. Ухвалою суду від 23.01.2023р, відкладено розгляд справи по суті на 01.02.2023р.
Позивач - НЕК «Укренерго», підтримує позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві та відповіді на відзив, що надійшла до суду 07.09.2022р.
Відповідач - АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» проти позову заперечує з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву, що надійшов до суду 12.08.2022р.
Третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ДП «НАЕК «Енергоатом» підтримує позицію відповідача у справі з підстав, викладених у поясненнях, що надійшли до суду 25.10.2022р.
Суд вважає за необхідне зауважити, що ч.4 ст.11 ГПК України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Закон України «Про судоустрій і статус суддів» встановлює, що правосуддя в Україні функціонує на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
Згідно пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
У ГПК України своєчасність розгляду справи означає дотримання встановлених процесуальним законом строків або дотримання «розумного строку», під яким розуміється встановлений судом строк, який передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.
Таким чином, у процесуальному законодавстві поняття «розумний строк» та «своєчасний розгляд» застосовуються у тотожному значенні, зокрема, у розумінні найкоротшого із строків, протягом якого можливо розглянути справу, повно та всебічно дослідити подані сторонами докази, прийняти законне та обґрунтоване рішення. Поняття «розумний строк» вживається не лише у відношенні до дій, що здійснюються судом (розгляд справи, врегулювання спору за участю судді), але й також для учасників справи.
При цьому, вимогу стосовно розумності строку розгляду справи не можна ототожнити з вимогою швидкості розгляду справи, адже поспішний розгляд справи призведе до його поверховості, що не відповідатиме меті запровадження поняття «розумний строк».
Враховуючи введення в Україні із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року воєнного стану у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, та продовження строку його дії, обставини, які перешкоджали проведенню судових засідань, суд вважає, що у даному випадку справу було розглянуто у розумні строки.
Позивач у справі - НЕК «Укренерго», зазначає, що відповідно до п. 55 ч. 1 ст. 1, ст. 31 Закону України «Про ринок електричної енергії» він виконує функції оператора системи передачі (ОСП) - юридичної особи, відповідальної за експлуатацію, диспетчеризацію забезпечення технічного
обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а
також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення
обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.
Також, відповідно до ч. 2 ст. 52 зазначеного Закону на оператора системи передачі покладено функції адміністратора розрахунків (АР). Частиною 1 цієї ж норми Закону визначено, що адміністратор розрахунків забезпечує організацію роботи ринку електричної енергії відповідно до цього Закону, правил ринку та кодексу комерційного обліку.
Крім того, згідно з ч. 3 ст. 52 Закону, серед іншого, Адміністратор розрахунків розраховує платежі за електричну енергію оператора системи передачі та постачальників послуг з балансування, ціни небалансів електричної енергії, обсяги небалансів електричної енергії і відповідні платежі за них та виставляє відповідні рахунки».
У відповідності до пунктів 7, 12, 46 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії»: балансуючий ринок електричної енергії - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії; відповідальність за баланс - зобов`язання учасників ринку повідомляти і виконувати погодинні графіки електричної енергії відповідно до обсягів купленої та проданої електричної енергії та нести фінансову відповідальність за врегулювання небалансів; небаланс електричної енергії - розрахована відповідно до правил ринку для кожного розрахункового періоду різниця між фактичними обсягами відпуску або споживання, імпорту, експорту електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, та обсягами купленої і проданої електричної енергії, зареєстрованими відповідно до правил ринку.
Частиною 3 ст. 3 зазначеного Закону встановлено, що обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з оператором системи передачі.
Згідно до п. 6 ч. 1 ст. 4 Закону, учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах, в тому числі шляхом укладання договору про врегулювання небалансів.
Типовий договір про врегулювання небалансів електричної енергії є додатком 1 до Правил ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 за № 307 (далі - Правила ринку).
Позивач зазначає, що відповідно до Закону та Правил ринку АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» заявою надало письмову згоду на приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії, згідно з п. 1.3, 1.4 якого СВБ (сторона відповідальна за баланс) врегульовує небаланси електричної енергії, що склалися в результаті діяльності її балансуючої групи на ринку електричної енергії, або передає свою відповідальність за небаланси електричної енергії іншій СВБ шляхом входження до її балансуючої групи.
Позивач зазначив, що у відповідності до п.п. 1.1, 1.2 Договору, він є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови врегулювання небалансів електричної енергії СВБ, у тому числі її балансуючої групи. Цей договір є договором приєднання в розумінні ст. 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого Договору в цілому. На підставі цього Договору сторона, що приєднується, набуває статусу учасника ринку та здійснює свою діяльність у якості СВБ.
Відповідно до п. 1.5. Договору врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення СВБ правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії та оплати платежів відповідно до Правил ринку.
Як зазначає позивач, главою 2 Договору передбачено, що вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються АР (НЕК «Укренерго») для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього Договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством. Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається Правилами ринку.
Згідно з п. 5.1 Договору виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, визначеної главою 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.
При цьому, відповідно до п. 1.1.2 глави 1.1., п. 1.11.1 та п. 1.11.8 глави 1.1. розділу І Правил ринку система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що включає низку підсистем, що забезпечують управління всіма необхідними базами даних, реєстрами та виконання розрахунків, що визначені цими Правилами. За допомогою системи управління ринком здійснюється управління всіма процесами, зокрема, виконанням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів. Система управління ринком забезпечує, серед іншого, проведення розрахунків за небаланси електричної енергії. АР надає кожному учаснику ринку через його персональний кабінет доступ до записів даних розрахунків, що створив АР щодо цього учасника ринку, відповідно до інструкції з користування системою управління ринком.
Позивач зазначає, що згідно до п. 5.28.1. глави 5.28. розділу V Правил ринку, щоденні звіти про розрахунки та остаточні щомісячні звіти про розрахунки надаються через систему управління ринком кожному ППБ та СВБ і включають детальну інформацію щодо індивідуального зарахування і списання коштів ППБ та СВБ. Форма і зміст початкових та остаточних звітів про розрахунки описані в цьому розділі.
Відповідно до п. 7.3.1 Правил ринку АР на щоденній основі надсилає платіжний документ кожній СВБ із зазначенням суми, що СВБ зобов`язана сплатити АР, або суми, що АР зобов`язаний сплатити СВБ через її небаланси електричної енергії протягом відповідного періоду.
Згідно п. 7.7.3. Правил ринку оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох банківських днів з дати направлення платіжного документа.
Пунктом 7.8.1. Правил ринку визначено, якщо учасник ринку або ОСП (у якості АР) ініціює суперечку щодо суми, зазначеної в рахунку (запит платіжного документа), оплата повинна бути проведена згідно з платіжним документом. Якщо за результатами розгляду запиту платіжного документа будуть виявлені суми, що підлягають поверненню, учасники ринку та ОСП (у якості АР) зобов`язані здійснити перерахування надлишкових сум на відповідний рахунок.
Також, за п. 1.1. Правил врегулювання Додатку 10 до Правил ринку, якщо АКО надасть оновлені дані комерційного обліку по учасниках ринку, то будь-які розбіжності, виявлені після цього, урегульовуються між ОСП та СВБ, до якої входять такі учасники ринку, відповідно до цих Правил врегулювання.
За п. 1.2. Правил врегулювання Додатку 10 до Правил ринку розрахунок врегулювання щодо розрахункових періодів попереднього місяця здійснюється кожного місяця або частіше в разі прийняття АР відповідного обґрунтованого рішення. Розрахунок врегулювання щодо розрахункових періодів попереднього кварталу здійснюється у другому місяці поточного кварталу. Розрахунок врегулювання щодо розрахункових періодів попереднього року здійснюється у другому місяці поточного року.
Відповідно до п. 5.3.1 Правил ринку рахунок A-В використовується для розрахунків за небаланси. Розрахункова активність на цьому рахунку для кожного розрахункового періоду кожного торгового дня включає дебетування за платежі або кредитування за витрати СВБ, що виникають через їх позитивний або негативний небаланс, за відповідною ціною небалансів.
Частиною 4 ст. 75 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що постачальники послуг з балансування та сторони, відповідальні за баланс, у яких виникли зобов`язання перед оператором системи передачі в результаті діяльності на балансуючому ринку, вносять плату за електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оператора системи передачі в одному з уповноважених банків.
Порядок розподілу коштів, що надходять на рахунки із спеціальним режимом використання визначено НКРЕКП постановою від 27.06.2019 за № 1246 «Про алгоритм розподілу коштів» та постановою від 18.06.2019 за N9 1041 «Про затвердження Порядку розподілу коштів з поточних рахунків із спеціальним режимом використання електропостачальників та внесення зміни до постанови НКРЕКП від 18 січня 2019 року № 26».
Але, відповідачем зазначені рахунки оплачені не були, у зв`язку із чим, за розрахунком позивача, за АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» утворилася заборгованість станом на 16.06.2022р. у розмірі 4 732 415грн 16 коп., яку позивач просить суд стягнути з відповідача.
Позивач зазначає, що на виконання п. 5.9 публічного договору про врегулювання небалансів ОСП складено та направлено СВБ Акт купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів за №ВН/22/04-0513 від 30.04.2022р. за період 01.04.22 - 30.04.22, що підтверджується знятком екрана про направлення, який повернутий після підписання відповідачем не був, обґрунтовані зауваження не виставлено, суперечку не ініційовано, а отже відповідно до Правил ринку СВБ його прийнято за мовчазною згодою.
Відповідно до п. 7.9.1. Правил ринку на будь-які прострочені платежі нараховуються відсотки за штрафною ставкою, що встановлюється відповідно до чинного законодавства.
Постановою НКРЕКП від 04.12.2020р. за № 2328 внесені зміни до Правил ринку та Типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії (додаток 1 до постанови НКРЕКП від 14.03.2018р. за №307), а саме до додатку 1 глави 4 Типового договору, який доповнено новим п. 4.2 такого змісту: «У разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань після підписання сторонами Акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів (далі - Акт купівлі-продажу) та сплати інших платежів винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01 % за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня».
Наказом НЕК «Укренерго» від 21.12.2020р. за №9 709 «Про затвердження умов договору про врегулювання небалансів електричної енергії», затверджено умови договору в новій редакції, зокрема, викладено п. 4.2 щодо сплати пені винною стороною у разі порушення грошового зобов`язання у редакції Типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії (додаток 1 до постанови НКРЕКП від 14.03.2018р. за №307).
Відповідно до п. 4.1 Договору за невиконання або неналежне виконання умов цього договору сторони несуть одна перед одною відповідальність, встановлену чинним законодавством України.
Крім того, позивач зазначив, що ст. 625 Цивільного кодексу України визначено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних входять до складу грошового зобов`язання і вважаються особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування останнім утримуваними грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.
З огляду на запровадження в Країні військового стану, за порушення грошового зобов`язання відповідачем в період з 03.05.2022р. по 24.06.2022р., позивачем нараховані інфляційні втрати у розмірі 127 775 грн 21 коп. та три відсотки річних у розмірі 20 210 грн 41коп., які позивач також просить суд стягнути з відповідача.
В обґрунтування позову позивач також зазначив, що відповідно до п.4 ч. 2 ст. 33 Закону України «Про ринок електроенергії» оператор системи передачі має право своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за продану електричну енергію на балансуючому ринку.
Згідно з п. п. 3.2. п.3.2 Договору ОСП має право на своєчасну оплату вартості небалансу електричної енергії, що склався на ринку в певному розрахунковому періоді.
Відповідно до ч.7 ст. 193 Господарського кодексу України не допускається одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином.
Відповідач проти позову заперечує та зазначає, що згідно з п. 5.1 Договору про небаланси виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, визначеної гл. 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.
Згідно до п.5.28.1 Правил ринку щоденні звіти про розрахунки остаточні щомісячні звіти про розрахунки надаються через систему управління ринком кожному ППБ (постачальник послуг балансування) та СВБ (сторона відповідальна за баланс) і включають детальну інформацію щодо індивідуального зарахування і списання коштів ППБ та СВБ.
Відповідно до п.7.3.1 Правил ринку АР на щоденній основі надсилає платіжний документ кожній СВБ із зазначенням суми, що СВБ зобов`язана сплатити АР, або суми, що АР зобов`язаний сплатити СВБ через її небаланси електричної енергії протягом відповідного періоду.
Згідно п.7.7.3 Правил ринку оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом 2 банківських днів з дати направлення платіжного документа.
Відповідно до п.5.3.1 Правил ринку рахунок А-В використовується для розрахунків за небаланси.
Відповідач зазначає, що згідно ч. 4 ст. 75 Закону України «Про ринок електричної енергії» постачальники послуг з балансування та сторони, відповідальні за баланс, у яких виникли зобов`язання перед оператором системи передачі в результаті діяльності на балансуючому ринку, вносять плату за електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оператора системи передачі в одному з уповноважених банків.
Порядок розподілу коштів, які надходять на рахунки із спеціальним режимом використання визначено постановою НКРЕКП від 27.06.2019р. за № 1246 «Про алгоритм розподілу коштів» та постановою НКРЕКП від 18.06.2019р. за № 1041 «Про затвердження Порядку розподілу коштів з поточних рахунків із спеціальним режимом використання електропостачальників та внесення зміни до постанови НКРЕКП від 18 січня 2019 року № 26».
Відповідач не погоджується з зазначеними рахунками та не погоджується з нарахуванням на вказані суми 3% річних та інфляційних на загальну суму 147 985 грн 62 коп. та зазначає, що відповідно до п. 5.29.4. Правил ринку для кожного розрахункового місяця здійснюються 3 подекадні розрахунки- один для кожної декади. У контексті подекадних розрахунків АР переглядає щоденні звіти про розрахунки, видані протягом відповідного періоду, і визначає та коригує будь-які помилки в дебетуванні і кредитуванні небалансів електричної енергії. Подекадний розрахунок здійснюється не пізніше четвертого робочого дня після 11,21 та останнього дня розрахункового місяця.
Таким чином, позивач направив повідомлення на електрону адресу відповідача щодо проведення 28.04.2022 р. сформованих рахунків за небаланси електричної енергії за період 11-20 квітня 2022р. у системі MMS. які підписані ЕЦП.
Отже, на думку відповідача, позивач порушив вищезазначений пункт Правил ринку та надав рахунок з запізненням - 1 робочий день.
Відповідно до ч. 6, п. 2.3.1. р. 2.3 Кодексу комерційного обліку електричної енергії ППКО зобов`язані: «Формувати та передавати АКО, а також іншим учасникам ринку та ППКО електронні документи з даними комерційного обліку згідно з Правилами ринку та Правилами роздрібного ринку». В зв`язку з тим, що у АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» не було відповідних повноважень. Товариство не змогло власноруч відкоригувати завантажені погодинні обсяги ДП «НАЕК «Енергоатом» на платформі MMS за 2 та 3 декаду квітня 2022 року.
Після цього позивач направив друге повідомлення на електрону адресу відповідача, про те. що 06.05.2022р. сформовано рахунки за небаланси електричної енергії за період 21-31 квітня 2022р. у системі MMS, які підписані ЕЦП.
Відповідач зазначає, що з урахуванням цього рахунку він направив позивачу та ДП «НАЕК «Енергоатом» лист від 10.05.2022р. №04.01/31-59 щодо врегулювання зазначеного питання та у разі не можливості надати функції ППКО АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО», надати можливість ДП «ПАЕК «Енергоатом» перезавантажити дані за 2 декади на платформу MMS та в подальшому провести перерахунок.
Але, суміжний ліцензіат - ДП «НАЕК «Енергоатом», порушив низку пунктів Кодексу комерційного обліку електричної енергії щодо завантаження даних до платформи MMS.
Відповідач зазначає, що лише 07.05.2022 р. НЕК «Укренерго» надала можливість АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» змінити ППКО по віртуальній точці та можливості завантажувати дані замість ДП «НАЕК «Енергоатом» на платформу MMS.
Як наслідок, після 10.05.2022р. позивач направив відповідачу скановану копію акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів за квітень 2022 року з зазначеними сумами боргу зі сторони АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО».
Відповідач з цим актом не погодився та направив лист від 16.05.2022р. №01.01/31-1924 на адресу НЕК «Укренерго», у якому зазначив, що даний акт не може бути прийнятий в роботу, оскільки борг не відповідає дійсності у зв`язку з некоректними даними завантажених ДП «НАЕК «Енергоатом» за 14, 16-31 квітня 2022р. В зазначеному листі відповідач повторно запропонував перезавантажити дані на платформу ММ8. Але, відповіді отримано не було.
Відповідач звернув увагу суду на те, що 11.05.2022 р. на електрону адресу позивача ним було направлено зауваження щодо не коректності в акті та було запропоновано коректний акт розрахунку врегулювання небалансів. Але, відповідь від НЕК «Укренерго» так і не була отримана.
Листом від 11.07.2022р. № 01.01/31-2487 АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» просило про перерахунок даних на платформі ММ8 та виставлення нових рахунків за 2 та 3 декади квітня, з обов`язком гарантованої оплати після перерахунків. Але, відповідь отримано не було.
Таким чином, відповідач зазначає, що на цей час суперечка не вирішена щодо перезавантаження достовірних даних на платформу ММ8 за 2 та 3 декаду квітня по 1 версії, оскільки позивач не надав можливість відкрити канали для відповідача.
Також відповідач наголошує, що відповідно до п. 4.2 Договору про врегулювання небалансів електричної енергії, затвердженого наказом НЕК «Укренерго» від 16.05.2022р. №176, пеню нараховують лише після погодження актів з двох сторін. На теперішній час від позивача відповіді не надійшло щодо перерахунку 2 та 3 декади квітня 2022р. та суперечка не вирішена.
З урахуванням вищевикладеного, відповідач вважає, що позовні вимоги є необґрунтованими, безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню в повному обсязі.
Третя особа на стороні відповідача, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - ДП «НАЕК «Енергоатом» повністю підтримує позицію відповідача про справі та зазначає, що відповідно до п. 6, п. 2.3.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії, ДП «НАЕК «Енергоатом», як постачальник послуг комерційного обліку, зобов`язане формувати та передавати адміністратору комерційного обліку (далі - АКО), а також іншим учасникам ринку та ППКО електронні документи з даними комерційного обліку згідно з Правилами ринку та Правилами роздрібного ринку.
У зв`язку з обстрілами об`єктів критичної інфраструктури України в квітні 2022 року в роботі центрального сервера автоматизованої системи комерційного обліку електричної енергії (далі - АСКОЕ) виник технічний збій.
Листом від 27.04.2022р. № 01-4953/03-вих ДП «НАЕК «Енергоатом» проінформувало НЕК «Укренерго» про відмову роботи центральної серверної платформи MMS. Відновлення функцій своєчасної передачі даних планувалося завершити до 29.04.2022р.
У травні 2022 р. відновлено роботу центрального серверу АСКОЕ, відновлено формування та надання даних комерційного обліку до ВП ЕАТ у звичному режимі.
Таким чином, третя особа зазначає, що НЕК «Укренерго» була інформована про збій в роботі центрального сервера автоматизованої системи комерційного обліку електричної енергії, однак лише 07.05.2022 р. позивач надав можливість відповідачу змінити ППКО по віртуальній точці та можливості завантажувати дані замість ДП «НАЕК «Енергоатом» на платформу MMS. При цьому, за 2 та 3 декаду квітня 2022 року відповідач був позбавлений можливості перезавантажити дані за заявлений до стягнення період, оскільки позивач закрив канали зв`язку за квітень 2022р.
Третя особа звернула увагу суду на те, що ДП «НАЕК «Енергоатом» та відповідачем надано для перезавантаження на платформу MMS за 2 та 3 декаду квітня 2022 року всі достовірні дані, які позивач завантажив у систему MMS (систему управління ринком). Тобто, позивач врахував скореговані дані обліку електричної енергії. Проте, при виставлені відповідачу рахунків до оплати, скориговані дані позивачем не були враховані.
З урахуванням вищевикладеного, третя особа вважає, що позовні вимоги щодо стягнення з відповідача боргу у 4 732 416 грн 16 коп., 3% річних у розмірі 20 210 грн 41 коп., інфляційних втрат у розмірі 127 775 грн 21 коп. є необґрунтованими, безпідставними та задоволенню не підлягають.
Дослідивши матеріали справи, заслухав пояснення представників сторін, судом встановлено, що відповідно до п.2.1.1. Кодексу комерційного обліку електричної енергії (далі - Кодекс), затвердженого постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. №311 із змінами, комерційний облік електричної енергії на ринку електричної енергії організовується АКО (адміністратор комерційного обліку) та здійснюється ППКО (постачальник послуг комерційного обліку) відповідно до вимог Закону України «Про ринок електричної енергії», цього Кодексу, Правил роздрібного ринку та Правил ринку.
Згідно з пунктом 2.1.2 Кодексу метою організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії є надання учасникам ринку повної та достовірної інформації про обсяги виробленої, відпущеної, переданої, розподіленої, імпортованої та експортованої, а також спожитої електричної енергії у визначений проміжок часу для її подальшого використання та здійснення розрахунків між учасниками ринку.
У відповідності до пунктів 7, 12, 46 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії»: балансуючий ринок електричної енергії - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії; відповідальність за баланс - зобов`язання учасників ринку повідомляти і виконувати погодинні графіки електричної енергії відповідно до обсягів купленої та проданої електричної енергії та нести фінансову відповідальність за врегулювання небалансів; небаланс електричної енергії - розрахована відповідно до правил ринку для кожного розрахункового періоду різниця між фактичними обсягами відпуску або споживання, імпорту, експорту електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, та обсягами купленої і проданої електричної енергії, зареєстрованими відповідно до правил ринку.
Частиною 3 ст. 3 зазначеного Закону встановлено, що обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з оператором системи передачі.
Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до Закону України «Про ринок електричної енергії» та Правил ринку, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. за № 307, АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» заявою надало письмову згоду на приєднання до договору про врегулювання небалансів електричної енергії, згідно з п. 1.3, 1.4 якого СВБ (сторона відповідальна за баланс) врегульовує небаланси електричної енергії, що склалися в результаті діяльності її балансуючої групи на ринку електричної енергії, або передає свою відповідальність за небаланси електричної енергії іншій СВБ шляхом входження до її балансуючої групи.
У відповідності до п.п. 1.1, 1.2 Договору, він є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови врегулювання небалансів електричної енергії СВБ, у тому числі її балансуючої групи. Цей договір є договором приєднання в розумінні ст. 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого Договору в цілому. На підставі цього Договору сторона, що приєднується, набуває статусу учасника ринку та здійснює свою діяльність у якості СВБ.
Відповідно до п. 1.5. Договору врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення СВБ правочинів щодо купівлі-продажу електричної енергії та оплати платежів відповідно до Правил ринку.
Главою 2 Договору передбачено, що вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються АР (НЕК «Укренерго») для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього Договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством. Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається Правилами ринку.
Згідно з п. 5.1 Договору виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, визначеної главою 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.
При цьому, відповідно до п. 1.1.2, п. 1.11.1 та п. 1.11.8 глави 1.1. Правил ринку система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що включає низку підсистем, що забезпечують управління всіма необхідними базами даних, реєстрами та виконання розрахунків, що визначені цими Правилами. За допомогою системи управління ринком здійснюється управління всіма процесами, зокрема, виконанням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів. Система управління ринком забезпечує, серед іншого, проведення розрахунків за небаланси електричної енергії. АР надає кожному учаснику ринку через його персональний кабінет доступ до записів даних розрахунків, що створив АР щодо цього учасника ринку, відповідно до інструкції з користування системою управління ринком.
Згідно до п. 5.28.1. глави 5.28 Правил ринку щоденні звіти про розрахунки та остаточні щомісячні звіти про розрахунки надаються через систему управління ринком кожному ППБ та СВБ і включають детальну інформацію щодо індивідуального зарахування і списання коштів ППБ та СВБ. Форма і зміст початкових та остаточних звітів про розрахунки описані в цьому розділі.
Підпунктом 6 п.2.3.1 Кодексу комерційного обліку електричної енергії визначено, що ППКО зобов`язані формувати та передавати АКО, а також іншим учасникам ринку та ППКО електронні документи з даними комерційного обліку згідно з цим Кодексом, Правилами ринку та Правилами роздрібного ринку.
Згідно п. 1.12.9. Правил ринку, затверджених постановою від 14.03.2018р. №307 НКРЕКП, учасник ринку, який виконує функції ППКО, забезпечує формування та передачу АКО електронних документів з даними комерційного обліку згідно з вимогами Кодексу комерційного обліку та несе відповідальність за вчасність та повноту наданих даних по всіх ТКО, для яких він є ППКО.
ППКО несе відповідальність за невчасне або не в повному обсязі подання даних комерційного обліку та (або) за подання недостовірних даних комерційного обліку відповідно до укладеного договору про інформаційну взаємодію на ринку електричної енергії.
Відповідно до п.2.5 Порядку підготовки та надання даних комерційного обліку постачальниками послуг комерційного обліку електричної енергії (далі - Порядок) оператори обліку (оператори мереж та виробники електроенергії) до 10:00 у D+1 завантажують в систему MMS погодинні валідовані дані комерційного обліку електричної енергії та мають можливість до 13:30 у D+1 надати скориговані дані комерційного обліку (п.2.9 Порядку). Згідно з п.3.1 Порядку оператори обліку, за необхідності, можуть надати скориговані дані комерційного обліку за будь-який день розрахункової декади до 00:00 у 010+3.
Листом від 27.04.2022р. №01-4953/03-вих ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» повідомило НЕК «УКРЕНЕРГО» щодо забезпечення своєчасного надання даних у ручному режимі до 29.04.2022, чого станом на 05.05.2022 не відбулося. ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» не здійснило завантаження погодинних валідованих даних комерційного обліку електричної енергії за 14, 16-30 квітня 2022 року.
ДП «НАЕК «ЕНЕРГОАТОМ» листом від 22.06.2022р. №01-7629/03вих повідомило, що процедура формування даних комерційного обліку переведена на автоматичний режим роботи з 03.06.2022р. і виконується засобами АС ППКО (АСКОЕ ДП «НАЕК «Енергоатом»). ДП «НАЕК «Енергоатом» повторно підтвердив готовність виконання функцій ППКО в ролі ОДКО по визначеним точкам комерційного обліку.
Слід зазначити, що відповідно до п.3.4 Порядку в разі виявлення АКО надання некоректних даних Операторами обліку, АКО повідомляє відповідного Оператора обліку щодо таких обставин. Операторам обліку необхідно в найкоротші терміни, але не пізніше до 24:00 дня М1+12 (в разі надання даних за версією 2) надати скориговані дані комерційного обліку.
Відповідно до п. 7.3.1 Правил ринку АР на щоденній основі надсилає платіжний документ кожній СВБ із зазначенням суми, що СВБ зобов`язана сплатити АР, або суми, що АР зобов`язаний сплатити СВБ через її небаланси електричної енергії протягом відповідного періоду.
Згідно п. 7.7.3. Правил ринку оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох банківських днів з дати направлення платіжного документа.
Пунктом 7.8.1. Правил ринку визначено, якщо учасник ринку або ОСП (у якості АР) ініціює суперечку щодо суми, зазначеної в рахунку (запит платіжного документа), оплата повинна бути проведена згідно з платіжним документом. Якщо за результатами розгляду запиту платіжного документа будуть виявлені суми, що підлягають поверненню, учасники ринку та ОСП (у якості АР) зобов`язані здійснити перерахування надлишкових сум на відповідний рахунок.
Також, за п. 1.1. Правил врегулювання Додатку 10 до Правил ринку, якщо АКО надасть оновлені дані комерційного обліку по учасниках ринку, то будь-які розбіжності, виявлені після цього, урегульовуються між ОСП та СВБ, до якої входять такі учасники ринку, відповідно до цих Правил врегулювання.
За п. 1.2. Правил врегулювання Додатку 10 до Правил ринку розрахунок врегулювання щодо розрахункових періодів попереднього місяця здійснюється кожного місяця або частіше в разі прийняття АР відповідного обґрунтованого рішення. Розрахунок врегулювання щодо розрахункових періодів попереднього кварталу здійснюється у другому місяці поточного кварталу. Розрахунок врегулювання щодо розрахункових періодів попереднього року здійснюється у другому місяці поточного року.
Відповідно до п. 5.3.1 Правил ринку рахунок A-В використовується для розрахунків за небаланси. Розрахункова активність на цьому рахунку для кожного розрахункового періоду кожного торгового дня включає дебетування за платежі або кредитування за витрати СВБ, що виникають через їх позитивний або негативний небаланс, за відповідною ціною небалансів.
Частиною 4 ст. 75 Закону України «Про ринок електричної енергії» встановлено, що постачальники послуг з балансування та сторони, відповідальні за баланс, у яких виникли зобов`язання перед оператором системи передачі в результаті діяльності на балансуючому ринку, вносять плату за електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання оператора системи передачі в одному з уповноважених банків.
Порядок розподілу коштів, що надходять на рахунки із спеціальним режимом використання визначено НКРЕКП постановою від 27.06.2019 за № 1246 «Про алгоритм розподілу коштів» та постановою від 18.06.2019 за N9 1041 «Про затвердження Порядку розподілу коштів з поточних рахунків із спеціальним режимом використання електропостачальників та внесення зміни до постанови НКРЕКП від 18 січня 2019 року № 26».
Але, в порушення п. 7.8.1. Правил ринку АТ «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» не здійснило оплату зазначених рахунків та сплатило 4 732 415грн 16 коп.
Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
У ч.3 ст.2 ГПК України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у ст. 13 цього Кодексу.
Відповідно до ч.ч.3-4 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, це й принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.
Реалізація принципу змагальності сторін в процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у ст. 129 Конституції України.
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.
Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.
До того ж, 17.10.2019р. набув чинності Закон України від 20.09.2019р. № 132-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким було, зокрема внесено зміни до ГПК України та змінено назву ст. 79 ГПК України з «Достатність доказів» на нову - «Вірогідність доказів» та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування «вірогідність доказів».
Стандарт доказування «вірогідність доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.
Відповідно до ст.79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання. Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.
Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016р. у справі «Дж. К. та Інші проти Швеції» («J.K. AND OTHERS v. SWEDEN») ЄСПЛ наголошує, що «у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування «поза розумним сумнівом («beyond reasonable doubt»). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням «балансу вірогідностей». … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри».
При цьому, суд враховує, що за приписами ст.193 Господарського кодексу України та ст.ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цих Кодексів, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до ст. 174 Господарського кодексу України однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є укладання господарського договору та іншої угоди, що передбачені законом, а також угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.
Відповідно до ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно ст.627 Цивільного кодексу України, відповідно до ст.6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 Цивільного кодексу України).
Частиною першою ст. 530 Цивільного кодексу України передбачено, що, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Щодо стягнення 3% річних та інфляційних втрат, суд зазначає наступне.
За приписами ст.610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Відповідно до ч.1 ст.612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.
Згідно ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
Таким чином, законом установлено обов`язок боржника у разі прострочення виконання грошового зобов`язання сплатити на вимогу кредитора суму боргу з урахуванням установленого індексу інфляції та трьох відсотків річних за весь час прострочення виконання зобов`язання.
Отже, у розумінні положень наведеної норми позивач як кредитор, вправі вимагати стягнення у судовому порядку сум інфляційних нарахувань та процентів річних до повного виконання грошового зобов`язання.
Перевіривши розрахунки 3% річних та інфляційних втрат, суд дійшов висновку, що вони є вірними, у зв`язку з чим 3% річних у розмірі 20 210 грн 41 коп. та інфляційні втрати у розмірі 127 775 грн 21 коп. підлягають стягненню на користь позивача.
Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010р. у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
У справі «Трофимчук проти України» (№4241/03, §54, ЄСПЛ, 28.10.2010р.) Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.
На підставі ст.123,129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору слід покласти на відповідача.
Керуючись ст.ст. 123, 129, 232, 238, 240, 241 ГПК України, суд
1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» до Акціонерного товариства «МИКОЛАЇВОБЛЕНЕРГО» про стягнення заборгованості у розмірі 4 732 416 грн 16 коп., 3% річних у розмірі 20 210 грн 41 коп., інфляційних втрат у розмірі 127 775 грн 21 коп. - задовольнити повністю.
Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 20 днів з дня його проголошення (підписання).

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Повний текст рішення складено 13.02.2023 р.

Суддя Н.В. Рога