ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

16 лютого 2023 рокуСправа № 912/116/23

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Глушкова М.С., розглянув зустрічну позовну заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гірник" у справі

за позовом Олександрійської міської ради Кіровоградської області (пр. Соборний, 59, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28000)

до відповідача Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гірник" (вул. Воронова, б. 1, с. Марто-Іванівка, м. Олександрія, Кіровоградська область, 28024)

про стягнення 219 728,41 грн,

представники:

від позивача - Скляр Ю.А. - самопредставництво, довіреність 59/12/23/1 від 22.12.2022;

від відповідача - Гулян Я.В. - адвокат, ордер ВА 1047392 від 08.02.2023;

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Олександрійської міської ради Кіровоградської області до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гірник" про стягнення 219 728,41 грн безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати з покладення на відповідача судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог Олександрійська міська рада Кіровоградської області зазначила, що у зв`язку із не укладенням між сторонами договору оренди земельної ділянки, на якій розташована нерухомість, що належить відповідачу за адресою: пр. Будівельників, 28, м. Олександрія, з Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гірник" підлягають стягненню безпідставно збережені кошти у розмірі орендної плати за користування земельною ділянкою.

Ухвалою від 27.01.2023 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 16.02.2023 о 14:30 год.

13.02.2023 від відповідача до суду надійшов відзив, у якому заперечено позовні вимоги.

Також, 13.02.2023 до суду від відповідача надійшла зустрічна позовна заява, в якій Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Гірник" просить:

1. Прийняти позовну заяву СТОВ "Гірник" до Олександрійської міської ради про скасування запису про державну реєстрацію права власності та визнання права власності до спільного розгляду в одному провадженні з позовною заявою Олександрійської міської ради до СТОВ "Гірник" про стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі орендної плати, об`єднавши обидва позови в одне провадження.

2. Скасувати запис №41507273 від 12.04.2021р. про державну реєстрацію права власності Олександрійської міської ради на будівлі по пр. Будівельників, 28 в м. Олександрії, Кіровоградської області (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 103)

3. Визнати право власності СІЛЬСЬКОГОСПОДАРСЬКОГО ТОВАРИСТВА З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ГІРНИК" на нежитлову будівлю їдальні з допоміжними будівлями, що розташована за адресою пр. Будівельників, 28 в м.Олександрії, Кіровоградської області: будівля (літера А), сарай (літера Б), сарай (літера В), вбиральня (літера Г), замощення (літера І), огорожа (літера №1).

В обґрунтування зустрічних позовних вимог відповідач зазначив, що на даний час не має змоги зареєструвати право власності на спірне майно, оскільки вказане майно зареєстроване за Олександрійською міською радою Кіровоградської області на підставі рішення суду, яке скасоване.

При вирішенні питання прийняття зустрічної позовної заяви суд враховує таке.

Пунктом 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Отже, відповідач вправі реалізувати право на пред`явлення зустрічного позову у строк для подання відзиву з одночасним додержанням вимог, встановлених Господарським процесуальним кодексом України.

Так, згідно з вимогами ст. 180 ГПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Таким чином, зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом за наявністю одночасно двох умов: 1) обидва позови взаємопов`язані; 2) спільний їх розгляд є доцільним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі № 916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду.

Взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.03.2019 у справі № 910/2987/18.

Згідно з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 17.05.2021 у справі № 910/18778/20 та від 22.04.2019 у справі № 914/2236/18, конструкція частини другої статті 180 ГПК України вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову та виникнення позовів з одних правовідносин.

Зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 908/1688/20.

Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:

- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини); при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;

- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні й ті ж самі докази;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;

- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Варто зазначити, що підставою заявленого позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки. Фактична підстава позову - це юридичні факти, на яких ґрунтуються позовні вимоги позивача до відповідача. Правова підстава позову - це посилання в позовній заяві на закони та інші нормативно-правові акти, на яких ґрунтується позовна вимога позивача.

Так, первісна позовна заява обґрунтована тими обставинами, що відповідач є власником нерухомого майна, яке розміщене на земельній ділянці комунальної власності, а тому відповідач має сплачувати плату за оренду вказаної земельної ділянки.

Водночас зустрічний позов обґрунтований тим, що відповідач не має змоги зареєструвати право власності на нерухоме майно, оскільки право власності на вказане майно зареєстроване за позивачем.

Таким чином, на думку відповідача, є доцільним спільний розгляд первісної та зустрічної вимоги, що надає можливість найбільш повно та об`єктивно встановити правові відносини сторін та спростувати доводи первісного позову, що виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову.

У даному випадку фактичні підстави заявлених первісного та зустрічного позову є відмінними, оскільки первісні позовні вимоги ґрунтуються на обставинах порушення відповідачем грошових зобов`язань по сплаті орендних платежів. Водночас підставами зустрічного позову визначено відмова державного реєстратора та позивача у проведенні реєстрації права власності за відповідачем на нерухоме майно.

На підтвердження підстав первісного і зустрічного позовів сторони надали різні докази, у межах цих позовів передбачається встановлення різних обставин та вирішення окремих спорів, що ґрунтуються на різних правових підставах.

Суд вважає, що за таких обставин об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження із первісним позовом безумовно призведе до збільшення обсягу матеріалів, що мають бути досліджені судом, істотно розширить предмет доказування та призведе до затягування розгляду справи.

Також у цій справі, з огляду на предмет та підстави заявленого зустрічного позову, його задоволення не виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, що є однією із ознак взаємної пов`язаності зустрічного та первісного позовів і, відповідно, доцільність їх спільного розгляду.

Суд зауважує, що подання зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Проте у зустрічній позовній заяві відповідач не зазначив, із посиланням на відповідні докази, про відсутність у позивача за первісним позовом матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову.

Отже, враховуючи викладене в сукупності, об`єднання вимог за зустрічним позовом в одне провадження із первісним позовом у цій справі, на думку суду, не є доцільним, з огляду на що суд дійшов висновку про повернення зустрічного позову Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Гірник".

Відповідно до ч. 6 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

При цьому суд звертає увагу, що позивач (за зустрічним позовом) не позбавлений права, у встановленому законодавством порядку, передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

Крім того, враховуючи, що зустрічна позовна заява Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Гірник" сформована в системі "Електронний суд", господарський суд фактично не повертає зустрічну позовну заяву.

Керуючись ст. 180, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Гірник" зустрічну позовну заяву від 10.02.2023 про скасування запису, визнання права власності разом із доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки визначені Господарським процесуальним кодексом України.

Копії ухвали надіслати позивачу () та відповідачу через систему "Електронний суд".

Повний текст ухвали складено 17.02.2023.

Суддя М.С. Глушков