ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2023 р. Справа№ 911/1181/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Полякова Б.М.

суддів: Сотнікова С.В.

Гарник Л.Л.

за участю секретаря судового засідання Дюкарєвої І.М.

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду Київської області від 08.12.2022

у справі № 911/1181/22 (суддя Янюк О.С.)

за заявою ОСОБА_1

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

сторони в судове засідання не з`явилися про час і місце розгляду справи були повідомленні належним чином

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , заявниця) звернулась до Господарського суду Київської області (далі - суд) із заявою про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність.

Ухвалою суду від 29.07.2022, зокрема, вищевказану заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 15.08.2022, яке на підставі ст. 183 ГПК України відкладалось та в якому оголошувалась перерва. Чергове засідання призначено на 08.12.2022.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 08.12.2022 заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без розгляду.

Ключовим мотивом ухвали є:

- заявник без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, заявник не з`явився у судове засідання.

Не погоджуючись з ухвалою місцевого суду, ОСОБА_1 звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу місцевого суду та направити справу № 911/1181/22 до Господарського суду Київської області для продовження розгляду.

Ключовими аргументами скарги є:

- суд вдався до надмірного формалізму у трактуванні процесуального закону;

- заявниця добросовісно виконувала покладенні на неї зобов`язання.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа №911/1181/22 передана на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Поляков Б.М., судді Сотніков С.В., Гарник Л.Л. Зазначена колегія суддів сформована відповідно до рішення загальних зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 зі змінами від 12.11.2019 й може розглядати справи про банкрутство та справи у спорах, які пов`язані з процедурою банкрутства, справи у спорах щодо захисту прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Відтак, судова колегія зазначає, що визначений за допомогою автоматизованої системи розподілу судової справи склад колегії суддів є судом, встановленим законом, у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria», висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.01.2023 витребувано у Господарського суду Київської області матеріали справи №911/1181/22, відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи.

На виконання ухвали від 09.01.2023 з Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи №910/1181/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2023 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 08.12.2022 у справі № 911/1181/22, розгляд справи призначено на 14.02.2023.

В силу положень ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 21.07.2022 засобами поштового зв`язку до Господарського суду Київської області (далі - суд) звернулась ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , заявниця) із заявою б/н від 20.07.2022 (вх. №1031/22 від 25.07.2022) про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність.

1. Ухвалою суду від 29.07.2022, зокрема, вищевказану заяву призначено до розгляду у підготовче засідання на 15.08.2022.

05.08.2022 на електронну пошту суду від представника заявниці Марусича Максима Сергійовича надійшло клопотання (вх. №9864/22) про проведення вищевказаного засідання у режимі відеоконференції, яке ухвалою суду від 08.08.2022 залишено без задоволення.

15.08.2022 у підготовче засідання заявниця не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, у зв`язку із чим, судом, на підставі ст. 183 ГПК України та з метою забезпечення ОСОБА_1 реалізації своїх прав, визначених Кодексом, відкладено підготовче засідання до 29.08.2022 та визнано її явку обов`язковою, про що постановлено відповідну ухвалу від 15.08.2022.

2. 23.08.2022 на електронну пошту суду від представника заявника та арбітражного керуючого надійшли заяви (вх. №11008/22; №11024/22) про проведення підготовчого засідання - 29.08.2022 у режимі відеоконференції, які ухвалою суду від 25.08.2022 були задоволенні.

Ухвалою суду від 29.08.2022, зокрема, у зв`язку із наявністю технічних проблем, які унеможливили проведення підготовчого засідання у режимі відеоконференції, останнє було відкладено до 19.09.2022 та визнано явку заявниці обов`язковою.

3. 30.09.2022 на електронну пошту суду від представника ОСОБА_1 надійшло клопотання (вх. №13632/22 від 03.10.2022) про проведення підготовчого засідання у режимі відеоконференції, яке ухвалою суду від 04.10.2022 було задоволено.

06.10.2022 у підготовче засідання заявниця черговий раз не з`явилась, про причини неявки суд не повідомила, будь-яких заяв/клопотань/ письмових пояснень тощо до суду не подавала.

4. Ухвалою суду від 24.11.2022, зокрема, призначено підготовче засідання у даній справі на 08.12.2022, визнано явку ОСОБА_1 та її представника обов`язковою, зобов`язано заявницю надати суду до 07.12.2022 докази на підтвердження обставин, викладених у заяві б/н від 20.07.2022 (вх. №1031/22 від 25.07.2022), які є підставами визначеними у ч. 2 ст. 115 Кодексу для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність (у тому числі в частині наявності прострочених зобов`язань у вказаному заявницею розмірі (судові рішення, правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про господарську операцію та підтверджують її здійснення).

29.11.2022 на електронну пошту суду від представника ОСОБА_1 Марусича Максима Сергійовича надійшли: письмові пояснення б/н від 28.11.2022 (вх. №17352/22 від 29.11.2022), в яких останній зазначив, зокрема, про те, що заявниця з огляду на введення в Україні воєнного стану з метою мінімізації ризиків для свого життя та здоров`я перебуває поза межами Київської області та повертатись найближчим часом не планує. Поряд із цим, вказана особа уклала із представником договір про надання правової допомоги у тому числі для участі у судових засіданнях; клопотання б/н від 29.11.2022 (вх. №17351/22) про проведення підготовчого засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку «EasyCon», яке ухвалою суду від 05.12.2022 було задоволено.

08.12.2022 у підготовче засідання особисто заявниця не з`явились, про причини неявки суд не повідомила, будь-яких заяв (клопотань/письмових пояснень тощо) до суду не подала. Також, не з`явився представник боржниці ані у режимі відеоконференції, ані особисто.

При цьому, ані заявницею ані її представником не було виконано вимоги ухвали суду від 24.11.2022 в частині надання відповідних документів.

6. Із матеріалів справи вбачається, що 08.12.2022 на електронну пошту суду від представника надійшло клопотання б/н від 07.12.2022 (вх. №17908/22) про проведення підготовчого засідання, зокрема, без його участі, у разі виникнення технічних проблем з проведенням засідання у режимі відеоконференції або відключення електроенергії.

Розглянувши наявні матеріали справи, загальну поведінку ОСОБА_1 під час розгляду її заяви, місцевий суд залишаючи заяву без розгляду зауважив, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявницю, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи та попри те, що у ОСОБА_1 наявний представник, заявниця не звільняється від покладеного на неї обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Колегія суддів повністю погоджується з висновком місцевого суду про те, що явка боржника у підготовчому засіданні є обов`язковою з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 КзПБ у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви.

Із системного аналізу ст. ст. 1, 8, 39, 116, 117, 119 КзПБ вбачається, що завданням підготовчого засідання у процедурі неплатоспроможності, з урахуванням особливостей Книги ІV, є встановлення ознак неплатоспроможності або її загрози, відсутність перешкод для подальшого провадження неплатоспроможності, а також з`ясування особи боржника.

Як вбачається з приписів ч. 1 ст. 116 КзПБ до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не передбачено обов`язку додавати копію документів, що посвідчують фізичну особу боржника, на відміну від приписів ст. 34 КзПБ, де законодавець передбачив обов`язок подати до суду установчі документи боржника - юридичної особи.

Отже, до інших питань, пов`язаних з розглядом заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, які мають вирішуватися на підготовчому засіданні слід відносити питання щодо встановлення особистості заявника, який звернувся до суду із заявою про відкриття справи про його неплатоспроможність.

Колегія суддів зауважує, що з моменту відкриття справи про неплатоспроможність, правосуб`єктність боржника стає обмеженою, і такий стан зберігається протягом всієї процедури неплатоспроможності (боржник обмежений щодо розпорядження своїм майном, виїзду за кордон та інше).

Відповідно до приписів ч.ч. 7, 8 ст. 123, ст. 124, ч. 8 ст. 126 КзПБ право на процедуру неплатоспроможності та отримання відповідних пільг має лише добросовісний боржник (фізична особа).

Тобто, з моменту подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність до суду, в особи, яка звернулась із відповідною заявою, виникають додаткові процесуальні обов`язки, незважаючи на наявність представника.

З наведено вбачається, що оскільки у процедурі неплатоспроможності правосуб`єктність боржника стає обмеженою, суд зобов`язаний встановити особу боржника щодо якого в подальшому будуть накладені певні передбачені КзПБ обмеження.

Тобто, на переконання колегії суддів особиста явка боржника у судове засідання для з`ясування його особи та наміру, що останій дійсно бажає застосування до нього передбачених законодавством обмежень у процедурі неплатоспроможності, є обов`язковою. Задля уникнення зловживання іншими особами (наприклад колекторними організаціями) виникнення у боржника обмеження правосуб`єктності, суд має впевнитися, що саме ця особа бажає прийняти участь у справі про неплатоспроможність.

Крім того, колегія суддів зауважує, що відповідно до приписів ст. 39 КзПБ підготовче засідання має відбутися не пізніше 15 робочих днів з дня постановлення ухвали про прийняття заяви до розгляду.

У даному випадку, ухвалою суду від 29.07.2022, зокрема, заяву ОСОБА_1 призначено до розгляду у підготовче засідання на 15.08.2022, проте у зв`язку з систематичною неявкою заявниці на вимогу суду в судове засідання, підготовче засідання переносилося п'ять разів, що свідчить про неповагу заявниці до суду та наслідком такої поведінки ОСОБА_1 стало порушення судом строків встановлених КзПБ проведення підготовчого засідання, що, на думку колегії суддів, є зловживанням заявницею своїми процесуальними правами (ст. 43 ГПК України).

Колегія суддів наголошує, що право на судовий захист не є абсолютним, та судовому захисту не підлягає право, яким особа зловживає.

Як вбачається з матеріалів справи, на ОСОБА_1 судом було покладено обов`язок з`явитись у підготовче засідання та надати суду відповідні документи, позаяк присутність представника не може підмінювати собою особисту участь заявниці. Так, у підготовчому засіданні суд, зокрема, встановлює особу заявниці шляхом дослідження документа який посвідчує її особу (надання якого не може забезпечити представник, оскільки паспорт/посвідчення/закордонний паспорт тощо посвідчує особу лише його власника), досліджує оригінали документів, які стосуються заявниці, як от ідентифікаційний номер, трудова книжка тощо.

Колегія суддів вважає, що встановлення особи боржника (заявника) та роз`яснення їй наслідків введення процедури реструктуризації є невід`ємною частиною розгляду заяви про відкриття провадження у підготовчому засіданні, з огляду на специфіку проведення відповідних судових процедур, які включають в себе, у тому числі допуск арбітражного керуючого до майна такої особи, з метою проведення інвентаризації та визначення його вартості.

Без з`ясування особистості боржника суд позбавлений можливості відкривати провадження у справі про неплатоспроможность.

З наведеного слідує, що хоча представник і наділений відповідними правами щодо представництва ОСОБА_1 у підготовчому засіданні, проте, не може безумовно замінювати собою заявницю, оскільки провадження у справі про неплатоспроможність відкривається (у разі наявності підстав) не щодо представника, а щодо самої фізичної особи.

Крім того, колегія суддів повністю погоджується з зауваженням місцевого суду, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, обов`язковість судового рішення (п. 5 ч. 3 ст. 2 ГПК України), а отже, що у ОСОБА_1 наявний представник, заявниця не звільняється від покладеного на неї обов`язку неухильно дотримуватись вимог суду та чинного законодавства.

Як зазначалось вище, відповідними ухвалами суду явка ОСОБА_1 визнавалась судом обов`язковою. Незважаючи на наявність такого зобов`язання, заявниця не повідомляла суд про причини, які ускладнюють (унеможливлюють) з`явитись у підготовче засідання. Будь-яких заяв/клопотань/письмових пояснень, як встановлено судом, ОСОБА_1 не подавала.

Посилання представника ОСОБА_1 на те, що остання перебуває за межами Київської області колегія суддів оцінює критично, оскільки із змісту заяви б/н від 20.07.2022 (вх. №1031/22 від 25.07.2022) вбачається, що заявниця проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Доказів зміни свого місцезнаходження заявницею суду повідомлено не було.

До того ж, як правильно зазначив суд першої інстанції, що відповідна заява про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 була направлена до суду особисто заявницею засобами поштового зв`язку 21.07.2022, тобто, під час дії воєнного стану.

Утім, ОСОБА_1 у судове засідання жодного разу не з`явилася, будь-яких пояснень щодо неможливості (ускладнення) вчинення таких дій не надала.

Окрім цього, як вказав представник заявниці, остання не планує повертатись із місця свого перебування найближчим часом, що по своїй суті виключає можливість виконання керуючим реструктуризацією його повноважень, визначених, зокрема, у ст. 114 Кодексу, у разі відкриття провадження у справі.

За таких обставин, оскільки на вимогу суду заявниця не прибула у жодне судове засідання для підтвердження своєї особистості, суд першої інстанції правильно повернув заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, оскільки не було встановлено особистість боржника, що перешкоджало подальшому руху справи.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суду апеляційної інстанції ґрунтується на висновках, що їх зробив Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі апеляційний суд дійшов висновку, що скаржникові було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені в апеляційній скарзі не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції.

З огляду на викладене, апеляційний господарський суд дійшов висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без задоволення, а судового рішення першої інстанції - без змін як такого, що ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

У зв`язку з тим, що суд відмовляє у задоволенні апеляційної скарги та залишає без змін раніше ухвалене судове рішення, на скаржника покладаються витрати зі сплати судового збору за подання апеляційної скарги.

У зв`язку з введенням указами Президента України воєнного стану на всій території України; можливістю незнаходження осіб за вказаними в апеляційних скаргах адресами, зокрема, у зв`язку з евакуацією; тимчасовою нероботою АТ "Укрпошта", зокрема, на тимчасово окупованих та звільнених від агресора територіях; та інше, з метою належного повідомлення сторін в цій особливій для країни ситуації, відповідно до приписів п.п. 6, 7 ст. 6 та ст. 169 ГПК України, колегія суддів вважає за можливе повідомляти осіб про розгляд справи не через АТ "Укрпошта", а іншими засобами, які доступні в період воєнного стану (надсилання повідомлення на електрону пошту сторін, електронний кабінет, повідомлення на офіційному сайті ПАГС); докази повідомлення долучати до матеріалів справи.

Керуючись ст.ст. 2, 9 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 253-255, 269, 276, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 08.12.2022 у справі № 911/1181/22 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 08.12.2022 у справі № 911/1181/22 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.

4. Справу №911/1181/22 повернути до Господарського суду Київської області.

5. Дану постанову направити на відомі суду електронні адреси сторін, що наявні в матеріалах справи.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 6 ГПК України:

"Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою."

6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок касаційного оскарження передбачено ст. 287 ГПК України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.

Повний текст складено 20.02.2023.

Головуючий суддя Б.М. Поляков

Судді С.В. Сотніков

Л.Л. Гарник