РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

14.02.2023Справа № 910/6208/22
За позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ»

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 35-В»

про стягнення 1 168 366, 99 грн

Суддя Карабань Я.А.

Без виклику представників сторін (судове засідання не проводилось).

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (надалі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 35-В» (надалі-відповідач) про стягнення суми заборгованості в розмірі 1 168 366, 99 грн.

Позовні вимоги, з посиланням на ст.526, 692, 1212, 1213 Цивільного кодексу України, ст.4 Закону України «Про ринок електричної енергії», ст.193, 275 Господарського кодексу України, обґрунтовані порушенням відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії на об`єкті в місті Києві по вулиці Московській, 35-В, про що позивачем складено акт про порушення ПРРЕЕ №003906 від 29.12.2021 та здійснено нарахування вартості необлікованої електричної енергії за період з 30.06.2021 по 29.12.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва суду від 25.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження в справі №910/6208/22, визнано справу малозначною та постановлено здійснювати її розгляд у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання).

02.09.2022 від відповідача надійшла зустрічна позовна заява про визнання недійсним та скасування рішення комісії ПАТ «ДТЕК Київські електромережі», яке оформлене протоколом №82 від 24.01.2022, про нарахування ОСББ «Будинок-35-В» вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 1 168 366, 99 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва суду від 08.09.2022 зустрічну позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 35-В» до Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» про визнання недійсним рішення та додані до неї документи повернуто, з підстав викладених в ухвалі.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 16.01.2023 ухвалу Господарського суду міста Києва суду від 08.09.2022 залишено без змін.

06.02.2023 до суду надійшов оригінал постанови апеляційного суду.

Відзив від відповідача до суду не надходив.

Враховуючи викладене вище, беручи до уваги відсутність будь-яких клопотань сторін, у яких останні заперечували проти розгляду даної справи по суті, а також зважаючи на наявність в матеріалах справи всіх документів та доказів, необхідних для повного, всебічного та об`єктивного її розгляду і вирішення цього спору, суд дійшов висновку про можливість вирішення по суті наведеної справи, призначеної до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення/виклику представників сторін (без проведення судового засідання) та за наявними в ній матеріалами.

При розгляді справи судом враховано частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка визначає право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.

Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши надані документи та матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

29.12.2021 під час перевірки представниками оператора системи (позивача) дотримання Правил роздрібного ринку електричної енергії (надалі - ПРРЕЕ) виявлено порушення відповідачем ПРРЕЕ на об`єкті в місті Києві по вулиці Московській, 35-В, а саме: пунктів 1.2.1., 2.1.3, 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., 5.5.5. ПРРЕЕ - самовільне підключення електроустановки (житловий будинок) без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу та постачання електричної енергії, до електромережі ОСР. Самовільне підключення виконано кабелем АВВГ 4*120 від РУ-00,4 кВ КТП-8409, що відповідає порушенню пункту 8.4.2. ПРРЕЕ про що позивачем складено акт про порушення №003906.

Крім цього, 29.12.2021 позивачем складено акт про усунення порушення ПРРЕЕ №003906 та акт №ПЗО001014 про пломбування засобів комерційного обліку (ЗКО) електричної енергії.

Суд зазначає, що акт про порушення №003906 та акт про усунення порушення ПРРЕЕ №003906 підписано зі сторони відповідача директором Московкою М.П. без будь-яких зауважень чи заперечень.

Також у акті про порушення №003906 у пункті 11 було зазначено, що комісія оператора системи з розгляду складеного акта про порушення буде проводити засідання 19.01.2022 о 11:45 год за адресою: вулиця Новокостянтинівська, 1а, кабінет №119.

19.01.2022 відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення, оформлене протоколом №63, в якому зазначено, що засідання комісії проводиться в присутності представника відповідача - директора Московки М.П., на якому розгляд акта було відкладено на 24.01.2022.

24.01.2022 відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення, оформлене протоколом №82 під час якого комісією з розгляду акта про порушення вирішено провести нарахування згідно з пунктом 8.4.12 та за формулою 8 порядку, визначеного главою 8.4 розділу VIII ПРРЕЕ; потужність 109,3 кВт, згідно з допустимого тривалого струму для кабелю АВВГ 4х120 мм2 - 2000А, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год. 7 днів на тиждень, Кв=1; період нарахування з 30.06.2021 по 29.12.2021 (за 6 місяців); всього підлягає до сплати за недовраховану електроенергію 1 168 366,99 грн.

31.01.2022 позивачем було направлено на адресу відповідача копію протоколу комісії від 24.01.2022 №82, розрахунок вартості електроенергії, спожитої без обліку та рахунок для оплати недоврахованої електричної енергії, які було отримано відповідачем 11.02.2022, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №819.

Також 31.01.2022 до позивача від відповідача надійшов лист за вих.№270/2022/1 від 27.01.2022, у якому останній просив позивача провести повторну комісію по акту про порушення №003906, в зв`язку з незгодою з сумою нарахувань, що підлягає сплаті. Крім цього, в листі відповідач просив, провести розрахунок на підставі встановленого в КТП-8409 лічильнику та врахувати спожиту електроенергію в кількості 21 200 кВт/год і в такому випадку гарантував оплату за спожиту електроенергію.

02.06.2022 позивачем надано відповідачу відповідь за вих.№3/01/3/12035 від 01.06.2022 у якій зазначено, що лічильник, який вказаний у зверненні не є розрахунковим, неопломбований і не зазначений в договорі про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, а тому підстав для повторного розгляду на засіданні комісії акту про порушення №003906 та проведення перерахунку за ним немає. Також позивачем було зазначено, що нарахована сума повинна бути сплачена протягом 30 днів від дня отримання рахунка, а в разі неможливості сплатити суму донарахувань запропоновано оформити угоду про реструктуризацію заборгованості за спожиту електричну енергію.

Однак, відповідачем рахунок на оплату недорахованої електричної енергії не сплачено, в зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом про стягнення вартості необлікованої електричної енергії в розмірі 1 168 366, 99 грн.

Статтею 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються такі види договорів, в тому числі: про надання послуг з розподілу.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 Закону України "Про ринок електричної енергії" споживач має право, в тому числі, купувати електричну енергію для власного споживання за двосторонніми договорами та на організованих сегментах ринку, за умови укладення ним договору про врегулювання небалансів та договору про надання послуг з передачі електричної енергії з оператором системи передачі, а у разі приєднання до системи розподілу - договору про надання послуг з розподілу електричної енергії з оператором системи розподілу; або купувати електричну енергію на роздрібному ринку у електропостачальників або у виробників, що здійснюють виробництво електричної енергії на об`єктах розподіленої генерації, за правилами роздрібного ринку.

Приписами ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії" передбачено, що учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії є, в тому числі: недотримання вимог нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії; крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики, споживання електричної енергії без приладів обліку.

ПРРЕЕ регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами.

Згідно із п.1.2.2. ПРЕЕ на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Відповідно до п.2.1.3. ПРРЕЕ ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у разі зміни споживача, форми власності чи власника електроустановки є споживач. Споживачі укладають договір споживача про розподіл (передачу) електричної енергії шляхом приєднання до публічного договору за наявності паспорта точки розподілу. У разі надання послуги з приєднання до електричних мереж ініціатором укладення договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії є оператор системи.

У пункті 2.1.7. ПРРЕЕ зазначено, що в разі незгоди споживача приєднуватися до умов договору про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії споживач не має права використовувати електричну енергію із системи розподілу/передачі та має подати оператору системи письмову заяву про припинення розподілу/передачі електричної енергії на його об`єкт. Фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу/передачі електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи та/або документально підтверджене споживання електричної енергії.

Пунктами 2.3.1.-2.3.3. ПРРЕЕ передбачено, що на роздрібному ринку виробництво, передача, розподіл, постачання та споживання електричної енергії без розрахункових засобів комерційного обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами та Кодексом комерційного обліку.

Для вимірювання з метою комерційних розрахунків за електричну енергію мають використовуватися розрахункові засоби вимірювальної техніки, які відповідають вимогам Кодексу комерційного обліку, Закону України "Про метрологію та метрологічну діяльність" та іншим нормативно-правовим актам, що містять вимоги до таких засобів вимірювальної техніки.

Електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

Підключення електроустановки споживача, яка не забезпечена розрахунковими засобами (засобом) вимірювальної техніки, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, забороняється, за винятком випадків, передбачених цими Правилами.

Розрахункові засоби вимірювальної техніки електричної енергії, технічні засоби контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, засоби вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії встановлюються відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку, цих Правил та проєктних рішень.

Відповідно до п. 5.5.5. ПРРЕЕ споживач електричної енергії зобов`язаний, зокрема: користуватися електричною енергією виключно на підставі договору (договорів); сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктом 7.10 Кодексу комерційного обліку електричної енергії (далі - ККО) передбачено, що під час пломбування засобу вимірювальної техніки на об`єкті складається акт про з пломбування. Цей акт повинен містити інформацію про місце кожної пломби, найменування суб`єкта, який встановлює пломбу, і суб`єкта відповідального за збереження та цілісність пломби. Акт пломбування підписується представниками сторін, які брали участь у процедурі пломбування.

Згідно п. 8.2.5. ПРРЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.

Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

меж балансової належності;

перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення;

фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення.

Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою.

До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті.

Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі.

Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

Відтак, пункт 8.2.5. ПРРЕЕ визначає як випадки, за наявності яких оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до ПРРЕЕ, а саме, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень ПРРЕЕ, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, так і місце оформлення акта про порушення, а саме на місці виявлення порушення.

Також цим пунктом визначено коло осіб, у присутності яких оформлюється відповідний акт про порушення, та коло осіб, якими такий акт про порушення підписується.

Такими особами згідно з абзацами першим і восьмим пункту 8.2.5. ПРРЕЕ є представник (представники) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживач (представник споживача) або інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

У абз. 2 п. 8.2.5. ПРРЕЕ передбачено, що акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень.

Тобто в зазначеній нормі визначено вимоги, за наявності яких особа вважається представником оператора системи у розумінні ПРРЕЕ, із повноваженнями щодо складення акта про порушення.

Також у п. 1.1.2. ПРРЕЕ міститься визначення споживача - це фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, або юридична особа, що купує електричну енергію для власного споживання.

Натомість ПРРЕЕ не надають визначення (вимог) щодо представника споживача та іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи).

В абз. 11 п. 8.2.5. ПРРЕЕ передбачено, що представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Із наведеного вбачається те, що представник споживача повинен бути наділений такими ж правами, як і споживач.

Отже, ураховуючи приписи абз. 11 п. 8.2.5. ПРРЕЕ, представником споживача слід вважати особу, яку споживачем у передбаченому чинним законодавством порядку уповноважено, крім участі в процесі контрольного огляду або технічної перевірки, вносити пояснення та зауваження до акта про порушення, викладати мотиви своєї відмови від підписання акта про порушення, підписувати акт про порушення без зауважень.

У п. 1.1.2. ПРРЕЕ визначено, що об`єкт - це електрифікована споруда (сукупність електрифікованих споруд на одній території) або частина електрифікованої споруди, що належить суб`єкту господарювання або фізичній особі на праві власності або користування.

У юридичній практиці посвідченням особи розуміється вчинення дій щодо встановлення особи.

За змістом ч. 3 ст. 43 Закону України "Про нотаріат" встановлення особи здійснюється за паспортом громадянина України або за іншими документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо особи.

Отже, за відсутності визначення, зокрема, ПРРЕЕ, поняття "інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи)", наведеного в абзацах першому і восьмому пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, такою особою слід вважати особу, яка: має доступ до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території (далі - об`єкт), що належить на праві власності або користування споживачу, або має доступ до території, на якій розміщено об`єкт; має можливість допуску представників оператора системи до об`єкта, що належить на праві власності або користування споживачу, або до території, на якій розміщено об`єкт, що належить на праві власності або користування споживачу, для проведення перевірки; таку особу встановлено за документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо цієї особи.

При цьому ПРРЕЕ не передбачено обов`язку зазначати в акті про порушення документ, за яким відбулось встановлення особи.

Як було встановлено судом вище, 29.12.2021 уповноваженими представниками ПрАТ "ДТЕК Київські електромережі" у присутності представника позивача директора Московки М.П. на об`єкті в місті Києві по вулиці Московській, 35-В, виявлено порушення пунктів 1.2.1., 2.1.3, 2.3.1., 2.3.2., 2.3.3., 5.5.5. ПРРЕЕ, що відповідає порушенню 8.4.2 ПРРЕЕ, а саме: самовільне підключення електроустановки (житловий будинок) без наявності відповідних договорів про розподіл/передачу та постачання електричної енергії, до електромережі ОСР. Самовільне підключення виконано кабелем АВВГ 4*120 від РУ-00,4 кВ КТП-8409, про що позивачем складено акт про порушення №003906.

Крім цього, 29.12.2021 позивачем складено акт про усунення порушення ПРРЕЕ №003906, який також підписаний директором Московкою М.Б.

Суд наголошує, що вказані документи підписані без будь-яких зауважень чи заперечень.

Також до позову позивачем долучено копію паспорту громадянина України серії НОМЕР_1 Московки М.Б. , що свідчить про те, що її особу було встановлено саме на підставі паспорту.

Судом приймаються до уваги висновки щодо застосування норм права в подібних правовідносинах, здійснені Верховним Судом та відображені в постановах від 03.08.2021 у справі №910/5998/20, від 14.09.2021, у справі №910/10536/20, від 20.09.2021 у справі №911/1122/20, від 19.07.2018 у справі №923/832/17, від 06.06.2020 у справі №916/2504/18, від 16.06.2021р. у справі №911/26/20, від 17.05.2022 у справі 910/18902/20 від 21.06.2022 у справі №912/1133/21, відповідно до котрих "за відсутності визначення, зокрема, ПРРЕЕ, поняття "інша особа, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи)", наведене у підпунктах 1, 8 пункту 8.2.5 ПРРЕЕ, такою особою слід вважати особу, яка: 1) має доступ до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території, що належить на праві власності або користування споживачу, або має доступ до території, на якій розміщено електрифікована споруда, частина електрифікованої споруди, сукупність електрифікованих споруд, що належить на праві власності або користування споживачу; 2) має можливість допуску представників оператора системи до електрифікованої споруди, частини електрифікованої споруди, сукупності електрифікованих споруд на одній території, що належить на праві власності або користування споживачу, або до території, на якій розміщено електрифікована споруда, частина електрифікованої споруди, сукупність електрифікованих споруд, що належить на праві власності або користування споживачу, для проведення перевірки; 3) таку особу встановлено за документами, які унеможливлюють виникнення будь-яких сумнівів щодо цієї особи. При цьому, ПРРЕЕ не передбачено обов`язку зазначати у акті про порушення документ, за яким відбулось встановлення особи".

Також в матеріалах справи міститься лист за підписом директора ОСББ «Будинок 35-В» відповідача, за підписом директора Московки М.Б., який скріплений печаткою товариства.

Викладені вище обставини підтверджують підписання вказаних документів від імені споживача (відповідача) уповноваженою особою та обізнаність відповідача про підстави та обставини складення акту про порушення.

19.01.2022 відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення, оформлене протоколом №63, у якому зазначено, що засідання комісії проводиться в присутності представника відповідача - директора Московки М.П., на якому розгляд акта було відкладено на 24.01.2022.

24.01.2022 відбулось засідання комісії з розгляду акта про порушення, оформлене протоколом №82, на якому представник споживача був відсутній та під час якого комісією з розгляду акта про порушення вирішено: нарахування провести згідно з пунктом 8.4.12. та за формулою 8 порядку, визначеного главою 8.4. розділу VIII ПРРЕЕ; потужність 109,3 кВт, згідно з допустимого тривалого струму для кабелю АВВГ 4х120 мм2 - 2000А, тривалість роботи струмоприймачів протягом доби 12 год. 7 днів на тиждень, Кв=1; період нарахування з 30.06.2021 по 29.12.2021 (за 6 місяців); всього підлягає до сплати за недовраховану електроенергію 1 168 366,99 грн.

Відповідно до абзацу 9, 10 п. 8.2.6. ПРРЕЕ рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

31.01.2022 позивачем було направлено на адресу відповідача копію протоколу комісії від 24.01.2022 №82, розрахунок вартості електроенергії, спожитої без обліку та рахунок для оплати недоврахованої електричної енергії, які було отримано відповідачем 11.02.2022, що підтверджується копією рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №819.

Додатково про те, що відповідачу було відомо про результати розгляду акту та суму нарахувань свідчить лист відповідача за вих.№270/2022/1 від 27.01.2022 у якому останній просив позивача провести повторне засідання комісії з розгляду акту про порушення №003906, в зв`язку з незгодою нарахувань.

Відповідно до пункту 8.4.8. ПРРЕЕ кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил):

1) у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1 - 3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення;

2) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку мали можливість, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення;

3) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі, що не є власністю оператора системи, з порушенням схеми обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, або установив пристрій, що занижує покази лічильника електричної енергії (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо), - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення;

4) якщо споживач здійснив самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку, виявити яке представники оператора системи під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку не мали можливості, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення;

5) у разі виявлення у споживача порушення, зазначеного в підпункті 5 пункту 8.4.2. цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку), або відключення електроустановки споживача (якщо контрольний огляд засобу комерційного обліку та/або технічна перевірка у період з дати відключення електроустановки споживача до дати виявлення порушення не були проведені) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення;

6) у разі виявлення у споживача порушення, зазначеного в підпункті 8 пункту 8.4.2. цієї глави, - з дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію, або набуття права власності чи користування на об`єкт (якщо технічну перевірку у період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію або набуття ним права власності (користування) на об`єкт до дати виявлення порушення не було проведено) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у дванадцяти календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

У разі виявлення у споживача порушення цих Правил, яке представники оператора системи не мали можливості виявити під час проведення контрольного огляду засобу комерційного обліку, в акті про порушення зазначаються причини відсутності цієї можливості та спосіб виявлення порушення.

Кількість робочих днів електроустановки непобутового споживача визначається виходячи з умов договору споживача з оператором системи.

Для споживачів, у яких відсутні договірні відносини з оператором системи, та побутових споживачів за робочий день приймається календарний день.

У разі фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється виходячи з цієї кількості днів, але не більше загальної кількості днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

За приписами п. 8.4.12. ПРРЕЕ у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6 - 8 пункту 8.4.2. цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (W доб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою: W доб.с.п. = P с.п. · t вик.с.п. (8), де P с.п. - потужність самовільного підключення (кВт) та t вик.с.п.- час використання самовільного підключення протягом доби (приймається рівним 12 год/добу).

Судом встановлено, що при розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії позивачем було використано наступні вихідні данні:

Р = 109,3 кВт (потужність допустимого тривалого струму для кабелю АВВГ 4х120мм2),

t = 12 год 7 днів на тиждень Кв=1;

Період нарахування з 30.06.2021 по 29.12.2021 (за 6 місяців).

Отже, при проведені розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії позивач повністю виконав вимоги п. 8.4.8. ПРРЕЕ та правомірно здійснив нарахування в сумі 1 168 366,999 грн.

Згідно п.8.2.7. ПРРЕЕ кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом.

Так, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (частини 1, 3 статті 74 цього Кодексу).

У пунктах 8.15- 8.22 постанови Верховного Суду від 29.01.2021 у справі № 922/51/20 зазначено таке: "8.15. Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.

Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду в постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Отже, з огляду на те що відповідач під час розгляду даної справи судом, не спростував засвідченого актом правопорушення №003906 від 29.12.2021 самовільного підключення електроустановок до житлового будинку №35-В по вулиці Московській в місті Києві, акт є таким, що відповідає пункту 8.2.5. ПРРЕЕ, суд приходить до висновку, що вимоги позивача є обґрунтованими, документально підтвердженими, а позов є таким, що підлягає задоволенню в повному обсязі.

Разом з тим, суд вважає за необхідне вказати, що аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Відповідно до положень ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, згідно положень ст. 74 Господарського процесуального кодексу України. Згідно зі ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно із ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи доведення позивачем своїх позовних вимог, а відповідачем не представлення суду більш вірогідних доказів, ніж ті, які надані позивачем, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог та стягнення з відповідача на користь позивача вартості необлікованої електричної енергії в сумі 1 168 366,99 грн.

Відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Позивачем було заявлено клопотання про повернення надмірно сплаченого судового збору.

Окремо суд зазначає, що порядок та правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору регулюється Законом України «Про судовий збір».

Частиною 1 статті 4 Закону встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст.4 зазначеного Закону визначений розмір ставок судового збору, що справляється за подання позовних заяв до господарського суду, за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем було заявлено одну вимогу майнового характеру в сумі 1 168 366, 99 грн, отже, за подання позовної заяви підлягав сплаті судовий збір у розмірі 17 525,50 грн (1 168 366,99х1,5%).

Як убачається з матеріалів справи позивачем було сплачено за подання позовної заяви судовий збір за платіжним дорученням №2409095 від 03.02.2022 в розмірі 12 378,77 грн та №2420863 від 10.02.2022 в розмірі 5 568,13 грн, всього 17 046,90 грн.

На підставі п.1 ч.1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом.

Отже, позивач має право на повернення судового збору в загальному розмірі 421, 40 грн.

Зі змісту ст. 3 Закону України «Про виконавче провадження» вбачається, що рішення суду не є виконавчим документом, у зв`язку з чим, питання про повернення судового збору буде вирішено окремою ухвалою суду.

На підставі викладеного та керуючись ст. 86, 129, 232-234, 240, 250-252 Господарського кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити .

2. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Будинок 35-В» (03189, місто Київ, вулиця Московська, будинок 35-В, ідентифікаційний код 42862137) на користь Приватного акціонерного товариства «ДТЕК КИЇВСЬКІ ЕЛЕКТРОМЕРЕЖІ» (04080, місто Київ, вулиця Новокостянтинівська, будинок 20, ідентифікаційний код 41946011) 1 168 366 (один мільйон сто шістдесят вісім тисяч триста шістдесят шість) грн 99 коп. заборгованості за необліковану електроенергію та 17 525 (сімнадцять тисяч п`ятсот двадцять п`ять) грн 50 коп. судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням суду законної сили.

4. Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 ГПК України та може бути оскаржено у порядку і строк, встановлені ст. 254, 256, 257 ГПК України.

Суддя Я.А.Карабань