ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"20" лютого 2023 р. м. Київ Справа № 911/3208/21

Господарський суд Київської області у складі судді Колесника Р.М., без виклику (повідомлення) учасників справи, розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна Група «Регіон-Капітал» про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3208/21 за позовом

Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна Група «Регіон-Капітал» (04053, місто Київ, вулиця Обсерваторна, будинок 23, код 34531727)

до

Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат «Хотівський» (08171, Київська обл., с. Хотів, вул. Паширова, буд. 1, код 00849405)

ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , номер НОМЕР_1 )

ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 )

ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 )

Товариства з обмеженою відповідальністю «Земельний Центр» (01010, м. Київ, вул. Івана Мазепи, буд. 3-Б, оф. 197, код 32554831)

ОСОБА_4 ( АДРЕСА_4 , код НОМЕР_2 )

ОСОБА_5 ( АДРЕСА_5 , РНОКПП НОМЕР_3 )

про визначення розміру статутного капіталу та частки учасників, та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/3208/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна Група «Регіон-Капітал» до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат «Хотівський», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Земельний Центр», ОСОБА_4 , ОСОБА_5 про визначення розміру статутного капіталу та частки учасників, та зобов`язання вчинити певні дії.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 06.02.2023 справу № 911/3208/21 прийнято до провадження суддею Колесником Р.М. та призначено проведення підготовчого засідання на 22.02.2023.

На адресу суду 17.02.2023 від позивача надійшла заява про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3208/21. Заява, із посиланням на п. 5 ч. 1 ст. 35, ч. 1 ст. 36 Господарського процесуального кодексу України, мотивована тим, що у провадженні судді Колесника Р.М. перебувала справа № 911/1757/21 за позовом Приватного акціонерного товариства «Інвестиційна група «Регіон-Капітал» до Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат «Хотівський», ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Земельний Центр», ОСОБА_4 про визначення розміру статутного капіталу ТОВ Агрокомбінат «Хотівський» та часток учасників, та зобов`язання ТОВ Агрокомбінат «Хотівський» вчинити дії щодо державної реєстрації.

Заявник вказує, що предмет спору у справах №№ 911/1757/21, 911/3208/21 є однаковим, проте у справі № 911/3208/21 змінено склад відповідачів у зв`язку з перепродажем часток.

При цьому, заявник стверджує, що у справі № 911/1757/21 суддею Колесником Р.М. 06.10.2021 постановлено ухвалу, якою позов Приватного акціонерного товариства «Інвестиційна група «Регіон-Капітал» залишено без розгляду, однак постановою Північного апеляційного господарського суду від 06.07.2022 у справі № 911/1757/21, залишеною без змін постановою Верховного Суду від 13.09.2022, ухвалу Господарського суду Київської області від 06.10.2021 скасовано.

Заявник вважає, що суддя Колесник Р.М. протиправно, що підтверджено судами апеляційної та касаційної інстанцій, не здійснив заміну сторони правонаступником з ПрАТ «Інвестиційна група «Регіон-Капітал» на Товариство з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна група «Регіон-Капітал» та залишив позов без розгляду, тому з метою захисту прав та законних інтересів ТОВ «Інвестиційна група «Регіон-Капітал» було змушено подати позов у справі № 911/3208/21 про визначення розміру статутного капіталу Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Агрокомбінат «Хотівський» та часток учасників, який 09.11.2021 прийнятий Господарським судом Київської області до розгляду.

До того ж, заявник вказує, що суддя Колесник Р.М. ухвалою Господарського суду Київської області від 06.10.2021 у справі № 911/1757/21 скасував заходи забезпечення позову, вжиті у справі № 911/1757/21, що призвело до наступного перепродажу часток СГ ТОВ «Агрокомбінат «Хотівський», а саме 06.11.2021 СГ ТОВ «Агрокомбінат «Хотівський» змінено кінцевого бенефіціара, а 10.11.2021, вчетверте, при перебуванні справи на розгляді в суді, змінено склад засновників (учасників), та вчергове 24.11.2021 змінено кінцевого бенефіціара, що зумовило залучення до складу відповідачів у справі № 911/3208/21 - ОСОБА_5 .

На переконання заявника, якщо б суддя Колесник Р.М. безпідставно не залишив позовну заяву у справі № 911/1757/21 без розгляду і не скасував би запобіжні заходи, ймовірно, станом на день подання даної заяви порушене право позивача було б захищене, а власність позивача повторно не була б перепродана іншій особі ( ОСОБА_5 ) і, відповідно, позивач не звертався з позовною заявою у справі № 911/3208/21.

Також, заявник вказує на те, що ухвалою Господарського суду Київської області у складі судді Колесника Р.М. від 02.11.2022 у справі № 911/1757/21 повторно залишено позов без розгляду та скасовано заходи забезпечення позову.

Наведені обставини, як зазначає заявник, викликають у нього стабільні та обґрунтовані сумніви у особистій неупередженості судді Колесника Р.М., об`єктивності та безсторонності судді та, як вважає заявник, вказаний склад суду вже визначився із своєю правовою позицією у спірних правовідносинах сторін.

Серед іншого, заявник наголошує, що сумніви щодо неупередженості судді Колесника Р.М. існували до визначення складу суду у справі № 911/3208/21, оскільки 28.11.2022 позивач звернувся зі скаргою до Вищої ради правосуддя на суддю Колесника Р.М.

Тому, з метою запобігання виникнення сумнівів у сторонніх спостерігачів та учасників справи в неупередженості судді та об`єктивності винесених ним рішень, заявник вважає, що заява про відвід судді Колесника Р.М. підлягає задоволенню.

Розглянувши подану представником Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна Група «Регіон-Капітал» заяву про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3208/21, суд дійшов наступних висновків.

У відповідності до статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді (ч. 1). Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу (ч. 2). До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя (ч. 3). Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4).

Статтею 36 Господарського процесуального кодексу України визначено недопустимість повторної участі судді у розгляді справи.

Так, суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі (ч. 1). Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення (ч. 2). Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції (ч. 3). Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції (ч. 4). Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі (ч. 5). Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі (ч. 6).

Згідно ч. ч. 2, 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участь у конкретній справі. Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зв`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді, що узгоджується із висновками, викладеними в ухвалі Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2018 у справі № 9901/22/17.

Господарський процесуальний кодекс України не встановлює вичерпного переліку обставин, які можуть викликати сумнів у неупередженості судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

В силу приписів частини 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Натомість наведені у заяві мотиви, які на думку представника позивача є підставами для відводу судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3208/21, зокрема постановлення ухвали у справі № 911/1757/21, яка в подальшому скасована судом апеляційної інстанції, фактично зводяться до незгоди сторони з процесуальним рішенням судді.

Суд зазначає, що незгода заявника з процесуальним рішенням судді не є підставою для відводу судді від розгляду справи в силу вимог ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

При цьому, посилання заявника на положення ч. 1 ст. 36 Господарського процесуального кодексу України є безпідставними, оскільки згаданою нормою передбачено неможливість участі судді в розгляді цієї ж самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у випадку участі вирішенні справи в суді першої інстанції, після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі.

Водночас, статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема рішення цього Суду у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010, для забезпечення неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Право на справедливий суд насамперед повинне забезпечуватись безсторонністю судді. Головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, для запобігання упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу - запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Визначення належного та безстороннього суду є первинним щодо вчинення процесуальних дій у справі (пункти 183, 184 постанови Великої Палати Верховного Суду від 04.11.2021 у справі № 11-202сап21).

У пункті 49 рішення у справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини з посиланням на свою усталену практику зазначає, що наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У пункті 52 цього ж рішення щодо об`єктивного критерію зазначено, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у справі № 11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово повторював, що з метою вирішення, чи може суд вважатися "безстороннім" у розумінні цього положення мають бути застосовано два критерії: перший полягає у намаганні визначити особисте переконання певного судді у конкретній справі, а другий - у з`ясуванні того, чи забезпечував суддя достатні гарантії для виключення будь-якого розумного сумніву з цього приводу (рішення у справі "Фельдман проти України", №76556/01 та №38779/04, від 08.04.2010).

Як вбачається із поданої заяви, правовою підставою для відводу судді Господарського суду Київської області Колесника Р.М. заявник також вказує пункт 5 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суд зазначає, що вичерпний перелік таких обставин чинним законодавством не визначений і тому вирішення питання про визнання тих чи інших обставин тими обставинами, мова про які йде у наведеному вище пункті 5 частини 1 статті 35 Господарського процесуального кодексу України, знаходиться у межах дискреційних повноважень суду.

Як встановлюють Бангалорські принципи поведінки суддів, схвалені резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття. Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Згідно з п.12 Висновку №1 (2001) Консультативної ради європейських суддів для Комітету міністрів Ради Європи про стандарти незалежності судових органів та незмінюваність суддів судова влада повинна користуватися довірою не тільки з боку сторін у конкретній справі, але й з боку суспільства в цілому. Суддя повинен не тільки бути реально вільним від будь-якого невідповідного упередження або впливу, але він або вона повинні бути вільними від цього й в очах розумного спостерігача.

На думку суду, результати розгляду цієї справи по суті, через звернення позивача зі скаргою до Вищої ради правосуддя, яка наразі є нерозглянутою, можуть бути розцінені як, такі, що направлені на надання певних поступок з боку судді, якщо позов буде задоволено, а відмова в задоволенні позову може бути розцінена, як певна помста за подання заяви такого змісту, що, вочевидь, не відповідає інтересам правосуддя.

Враховуючи викладене вище, суд зазначає, що наведені в заяві про відвід обставини не можуть свідчити про можливу необ`єктивність чи упередженість судді, однак, з урахуванням норм Бангалорських принципів поведінки суддів, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27.07.2006, з метою уникнення будь-яких сумнівів у сторін та інших учасників судового процесу щодо неупередженості або об`єктивності судді Колесника Р.М. у розгляді справи № 911/3208/21 та забезпечення довіри до судової влади в Україні, вважає за необхідне таку заяву задовольнити.

Керуючись ст. ст. 35, 36, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Інвестиційна Група «Регіон-Капітал» про відвід судді Колесника Р.М. від розгляду справи № 911/3208/21 задовольнити.

2. Матеріали справи № 911/3208/21 передати на повторний автоматизований розподіл для визначення складу суду.

Ухвала складена та підписана 20.02.2023, набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя Р.М. Колесник