ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

14.02.2023 Справа № 905/1006/22

Господарський суд Донецької області у складі:

судді Лободи Т.О.,

розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РУШ", м. Дніпро, код 32007740,

до Фізичної особи-підприємця Хавалиця Сергія Миколайовича, смт. Талаківка Донецької області, РНОКПП НОМЕР_1 ,

про стягнення 70 000,00 грн,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "РУШ" звернулось до Господарського суду Донецької області з позовом до фізичної особи-підприємця Хавалиця Сергія Миколайовича про стягнення 50 000,00 грн коштів гарантійного платежу, зарахованого за останній місяць орендного користування, та 20 000,00 грн гарантійного/авансового платежу за електроенергію за Договором оренди нежитлового приміщення № 25-07/Е248/2019 від 25.07.2019. Судові витрати позивач просить стягнути з відповідача.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 20.12.2022 позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "РУШ" до фізичної особи-підприємця Хавалиця Сергія Миколайовича про стягнення 70 000,00 грн залишено без руху. Надано позивачу строк 10 днів з дня вручення йому цієї ухвали для усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 06.01.2023 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження справи без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у справі матеріалами. Встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

27.01.2023 на електронну пошту суду надійшла заява фізичної особи ОСОБА_1 (вх. №01-35/462 від 27.01.2023) про залишення позовної заяви ТОВ "РУШ" без руху, так як вона подана із порушенням вимог ГПК України, а саме через відсутність доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з Довідкою на вхідний електронний документ від 27.01.2023 вищевказану заяву (вх. №01-35/462 від 27.01.2023) не скріплено кваліфікованим електронним підписом, у зв`язку з чим така заява не прийнята судом до розгляду.

30.01.2023 на електронну пошту суду надійшла заява фізичної особи ОСОБА_1 (вх. №864/23 від 30.01.2023) про залишення позовної заяви ТОВ "РУШ" без руху, так як вона подана із порушенням вимог ГПК України, а саме через відсутність доказів надсилання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Згідно з Довідкою на вхідний електронний документ від 30.01.2023 вищевказану заяву з додатками (вх. №864/23 від 30.01.2023) скріплено кваліфікованим електронним підписом.

Розглянувши заяву фізичної особи ОСОБА_1 про залишення позовної заяви ТОВ "РУШ" без руху, суд дійшов висновку про наявність підстав для її повернення без розгляду, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 ГПК України при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань.

Загальні вимоги до форми та змісту будь-якої письмової заяви, клопотання, заперечення містяться у ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

У справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи (ч. 1 ст. 41 ГПК України).

Частиною 1 ст. 56 ГПК України передбачено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з ч. 1 ст. 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до ст. 60 ГПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені певними документами. У разі подання представником заяви по суті справи в електронній формі, він може додати до неї довіреність або ордер в електронній формі, підписані електронним підписом відповідно до Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). У разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

У поданій заяві ОСОБА_1 зазначає, що ОСОБА_2 є його батьком, на даний час ОСОБА_2 перебуває на тимчасово окупованій території, зв`язок з ним утруднений, він не отримував копію позовної заяви та не має на даний час можливості надати свої заперечення. В поданій заяві ОСОБА_1 вказує, що електронна поштова скринька ІНФОРМАЦІЯ_1 є його скринькою, а не батька. Також в заяві вказано, що ОСОБА_1 не має довіреності від ОСОБА_2 щодо представництва його інтересів, на даний час отримання такої довіреності утруднено.

Таким чином, оскільки ОСОБА_1 не є ані учасником справи, ані представником відповідача, суд дійшов висновку про необхідність повернення без розгляду його заяви (вх. № 864/23 від 30.01.2023) про залишення позовної заяви ТОВ "РУШ" без руху з додатками до неї на підставі ч. 4 ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

Одночасно, суд зазначає, що загальновідомою є інформація про те, що м. Маріуполь на даний час тимчасово окуповане. Судом перевірено та встановлено, що на сайті АТ "Укрпошта" міститься інформація про те, що відділення поштового зв`язку у м. Маріуполь та у смт. Талаківка тимчасово не функціонують, у зв`язку з чим надіслати відповідачу копію позовної заяви та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення, а також направлення ухвал суду рекомендованим листом є неможливим.

З наданого позивачем Витягу № 99 від 23.11.2022 було встановлено, що до відомостей Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено інформацію про електронну пошту відповідача , у зв`язку з чим для дотримання прав відповідача про обізнаність щодо поданого позову та на судовий захист як позовна заява з доданими до неї документами, так і копії процесуальних документів по даній справі були направлені на вказану адресу.

Судом також для відповідача здійснено публікацію оголошення на сайті Господарського суду Донецької області про відкриття провадження у даній справі.

Отже, на даний час використані всі можливі засоби та вжиті всі можливі заходи для повідомлення відповідача про наявність на розгляді в суді даного спору, а підстави для залишення позовної заяви без руху відсутні.

Крім того, суд звертає увагу на те, що Господарський процесуальний кодекс України не містить такої підстави для зупинення провадження у справі як знаходження відповідача на тимчасово окупованій території.

Суд додатково зазначає, що статтею 248 ГПК України встановлено, що суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 2 ст. 252 ГПК України розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Відповідно до ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі. Основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; розумність строків розгляду справи судом;

Відповідно до положень ч. 1 ст. 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є розумні строки розгляду справи судом.

Статтею 9 Конституції України передбачено, що чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

На розширення цього положення Основного Закону в статті 17 Закону "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" зазначено, що суди застосовують під час розгляду справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Воєнний стан в Україні неодноразово було продовжено. На даний час Указом Президента України від 06.02.2023 № 58/2023 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 19 лютого 2023 року строком на 90 діб.

На даний момент суду не відомі конкретні відомості про час закінчення воєнного стану, а тому продовження строків на вчинення процесуальних дій (в тому числі на подання відзиву) та розгляд справи по суті після закінчення воєнного стану в Україні та/або деокупації міста Маріуполь, тобто продовження на невизначений строк, може спричинити порушення прав позивача на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Статтею 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" визначено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Тобто, навіть в умовах воєнного стану конституційне право особи на судовий захист не може бути обмеженим.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

З наведених приписів закону вбачається, що запровадження військового стану у країні не може слугувати самостійною та достатньою підставою для відтермінування вирішення спору (не здійснення розгляду справи).

Суд зазначає, що для вручення сторонам цієї ухвали будуть використані альтернативні способи вручення процесуальних документів, а саме шляхом направлення даної ухвали на відомі електронні адреси сторін.

Керуючись статтями 169, 170, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву фізичної особи ОСОБА_1 (№ 864/23 від 30.01.2023) про залишення позовної заяви ТОВ "РУШ" без руху повернути заявнику без розгляду.

Вручення сторонам цієї ухвали здійснити шляхом направлення даної ухвали на відомі електронні адреси сторін.

Ухвала набирає законної сили 14.02.2023 та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду протягом десяти днів з дати складення повного тексту ухвали.

Ухвала складена та підписана 14.02.2023.

Суддя Т. О. Лобода