УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

02.02.2023Справа № 910/3401/21 (910/245/23)

За позовом ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

До 1) ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 )

2) ОСОБА_3 (ідентифікаційний НОМЕР_3 )

Про визнання недійсними правочинів

у межах справи № 910/3401/21

за заявою ОСОБА_2

(ідентифікаційний номер НОМЕР_2 )

Про неплатоспроможність

Суддя Омельченко Л.В.

Без виклику учасників справи

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) та ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ) про визнання недійсними правочинів для розгляду у межах справи № 910/3401/21 про неплатоспроможність ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ).

У відповідності із протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, справу було передано судді Омельченку Л.В. для подальшого розгляду.

Позовну заяву позивачка обґрунтовує тим, що про існування справи № 910/3401/21 про неплатоспроможність ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) їй стало відомо випадково, після прийняття судом постанови від 01.12.2021 про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів. Також після ознайомлення зі справою № 910/3401/21 їй стало відомо про існування договору позики від 22.08.2013, укладеного між ОСОБА_3 (Позикодавець) та ОСОБА_2 (Позичальник).

З огляду на вказані обставини та те, що сума позики, отримана ОСОБА_2 (відповідачем 1) за Договором позики в розмірі 475 500 доларів США, є значною, а Договір позики на таку суму виходить за межі дрібної побутової угоди, оспорюваний Договір позики дрібним побутовим правочином вважатися не може, а тому позивачка вважає, що до нього підлягають застосуванню приписи частин другої та третьої статті 65 Сімейного кодексу України, адже при укладенні цього Договору ОСОБА_2 (відповідач 1) повинен був отримати згоду подружжя (позивачки).

Крім того, позивачка зазначила, що аналогічну згоду ОСОБА_2 не отримано і під час укладання 15.07.2020 з ОСОБА_4 . Угоди про заміну зобов`язання (новація), за якою сума боргу за договором позики зросла до 517 500 доларів США.

Позивачка стверджує, що не надавала такої згоди та не знала про існування спірних правочинів, а тому просить суд визнати недійсними вказані Договір позики від 22.08.2013 між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , а також Угоду про заміну зобов`язання від 15.07.2020 між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 .

Статтею 7 Кодексу України з процедур банкрутства визначено порядок розгляду спорів, стороною в яких є боржник.

Зокрема, частиною 2 статті 7 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Наведена норма кореспондується з положеннями пункту 8 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якого справи про банкрутство та справи у спорах з майновими вимогами до боржника, стосовно якого відкрито провадження у справі про банкрутство, у тому числі справи у спорах про визнання недійсними будь-яких правочинів (договорів), укладених боржником; стягнення заробітної плати; поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника, за винятком спорів про визначення та сплату (стягнення) грошових зобов`язань (податкового боргу), визначених відповідно до Податкового кодексу України, а також спорів про визнання недійсними правочинів за позовом контролюючого органу на виконання його повноважень, визначених Податковим кодексом України.

Отже, за умови відкриття провадження у справі про банкрутство боржника особливістю вирішення таких спорів є те, що вони розглядаються та вирішуються господарським судом без відкриття нових справ, що узгоджується із загальною спрямованістю Кодексу України з процедур банкрутства, який передбачає концентрацію всіх спорів у межах справи про банкрутство задля судового контролю у межах цього провадження за діяльністю боржника, залучення всього майна боржника до ліквідаційної маси та проведення інших заходів, метою яких є повне або часткове задоволення вимог кредиторів.

Частиною 1 статті 29 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що право вибору між господарськими судами, яким відповідно до цієї статті підсудна справа, належить позивачу, за винятком виключної підсудності, встановленої статтею 30 цього Кодексу.

Згідно з частиною 9 статті 30 Господарського процесуального кодексу України справи, передбачені пунктами 8 та 9 частини 1 статті 20 цього Кодексу, розглядаються господарським судом за місцезнаходженням боржника.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.08.2021 було відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер: НОМЕР_2 ) із відповідними правовими наслідками.

Отже, враховуючи викладене вище, справа № 910/3401/21 (910/245/23) за позовом ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) та ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ) про визнання недійсними правочинів підлягає розгляду у межах справи № 910/3401/21 про неплатоспроможність ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ).

За приписами ч. 1 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку: 1) наказного провадження; 2) позовного провадження (загального або спрощеного).

У частині 3 зазначеної статті вказано, що загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Відповідно до ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Проаналізувавши наведені норми законодавства та з урахуванням встановлених обставин справи, дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, а також додане до позовної заяви клопотання про витребування доказів у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Якуби Олени Анатоліївни, суд уважає за необхідне прийняти справу до свого провадження та задовольнити клопотання про витребування доказів, а саме належним чином завірену копію усіх матеріалів нотаріальної справи стосовно укладення договору іпотеки від 12.11.2010, посвідченого та зареєстрованого в реєстрі за № № 6261 та 6262, у тому числі, копію договору № 38/12-В/1 від 17.04.2003.

Враховуючи викладене вище, суд уважає за необхідне залучити до розгляду справи приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Якубу Олену Анатоліївну в якості третьої особи без самостійних вимог.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку

основних засад господарського судочинства, забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, суд дійшов висновку про те, що справа за позовом ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (ідентифікаційний першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи, а відповідно до ч.2 ст50 цього х кодексу, якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Враховуючи складність справи, з метою дотримання номер та ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ) про визнання недійсними правочинів, підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження зі стадії підготовчого провадження.

Статтею 181 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

На виконання наведених приписів Господарського процесуального кодексу України суд вважає за необхідне призначити підготовче засідання у справі та встановити учасникам справи строки для подання ними документів на підтвердження своєї правової позиції в спорі.

Згідно з частиною 3 статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, розумність строків розгляду справи судом.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Європейський суд з прав людини зазначає, що тривалість розгляду справи повинна відповідати розумним строкам. Таку розумність треба оцінювати у світлі конкретних обставин справи та з урахуванням таких критеріїв як складність справи, поведінка заявника та відповідних органів (див. рішення Європейського суду з прав людини від 12 березня 2009 року у справі «Вергельський проти України» (Vergelskyy v. Ukraine, заява № 19312/06).

Такими критеріями у розумінні суду наразі є те, що внаслідок триваючої широкомасштабної збройної агресії Російської Федерації проти України відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» було постановлено про часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30-ть діб, а у подальшому 22 травня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 № 2263-ІХ, за яким воєнний стан в Україні продовжено з 05:30 25 травня 2022 року строком на 90 діб, - до 23 серпня 2022 року, в подальшому Указом Президента України від 12.08.2022, затвердженим Законом № 2500-IX від 15.08.2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб - до 21 листопада 2022, та в подальшому Указом Президента України № 757/2022 від 07.11.2022, затвердженим Законом України № 2738-ІХ від 16.11.2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб - до 19 лютого 2023 року, розгляд заяви здійснювався зважаючи на появу можливості більш безпечного здійснення правосуддя у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою його місцезнаходження.

При цьому, судом повідомляється, що у зв`язку з перебуванням головуючого у справі судді Омельченка Л.В. у відпустці у період з 28.11.2022 по.09.12.2022 (включно) та з 02.01.2023 по.16.01.2023 (включно), а також з 26.01. 2923 по 29.01.2023 (включно) вирішення питання про відкриття провадження у справі здійснено з урахуванням відпустки судді у межах розумного строку.

Враховуючи викладене, керуючись Кодексом України з процедур банкрута та статтями 12, 50, 120, 121, 176, 177, 178, 181, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1.Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ) та ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_4 ) про визнання недійсними правочинів із розглядом її у межах справи № 910/3401/21 про неплатоспроможність ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2 ).

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

3.Клопотання представника ОСОБА_5 адвоката Ізотова І.І. про витребування доказів у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Якуби Олени Анатоліївни (4900, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Європейська, 13 офіс 25) задовольнити.

4. Витребувати у приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Якуби Олени Анатоліївни (4900, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Європейська, 13 офіс 25) належним чином завірену копію усіх матеріалів нотаріальної справи стосовно укладання договору іпотеки від 12.11.2010, посвідченого та зареєстрованого в реєстрі за № № 6261 та 6262, у тому числі, копію договору № 38/12-В/1 від 17.04.2003.

5. Залучити до участі у справі приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Якубу Олени Анатоліївни (4900, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Європейська , 13 офіс 25) в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідачів.

6. Підготовче засідання у справі призначити на 06.03.23 о 14:00 год.Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 21 .

7. Встановити відповідачам строк - протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подачі до суду з дотриманням приписів статті 165 Господарського процесуального кодексу України: обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство; доказів направлення відзиву з доданими до нього документами на адресу позивача.

Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надсиланням (наданням) відзиву до суду (ч. 5 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України).

8. Попередити відповідачів, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України). При цьому, якщо докази не можуть бути подані разом з відзивом з об`єктивних причин, відповідач повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частини 3, 4 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

9. Встановити позивачу строк - протягом 5-ти днів з дня отримання відзиву на позов (якщо такий буде поданий) для подання суду з дотриманням приписів статті 166 Господарського процесуального кодексу України: відповіді на відзив на позов та доказів направлення відповіді на відзив відповідачу.

10. Встановити відповідачам строк - протягом 5-ти днів з дня отримання відповіді на відзив для подання суду з дотриманням приписів статті 167 Господарського процесуального кодексу України (якщо такі будуть): заперечень щодо відповіді на відзив та доказів направлення заперечень щодо відповіді на відзив позивачу.

11. Попередити позивача про те, що у разі ненадання господарському суду без поважних причин документів або нез`явлення його представника у судове засідання, позов відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України може бути залишений без розгляду.

12. Встановити третій особі строк протягом 5-ти днів з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі для подачі до суду письмових пояснень щодо позову або відзиву з дотриманням приписів статті 168 Господарського процесуального кодексу України.

13. Попередити учасників судового процесу, що при ухиленні від виконання вимог суду до них можуть бути застосовані заходи процесуального примусу у вигляді штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.

14. Усі заяви, клопотання, заперечення подати до суду у строк до закінчення підготовчого провадження з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених ст. 170 Господарського процесуального кодексу України.

15. Звернути увагу учасників справи на положення статей 74, 80, 81 Господарського процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

16. Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються, повинні бути оформлені у відповідності до вимог ч. 4 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України та п. 5.27 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2003).

17. Повідомити учасників справи, що інформація по справі, що розглядається, доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://www.reyestr.court.gov.ua/.

18 Згідно з ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України ця ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

19. Ухвалу направити учасникам справи.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду відповідно до приписів статті 255 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Л.В. Омельченко