ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" січня 2023 р. Справа№ 925/1696/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Разіної Т.І.

суддів: Іоннікової І.А.

Тарасенко К.В.

Секретар судового засідання: Луцюк А.В. За участю представників учасників процесу: від прокурора: Синюк І.А. від позивача -1 : не з`явився; від позивача -2: не з`явився; від відповідача: Махно А.М. (самопредставництво)
Розглянув у відритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» на рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 (суддя Васянович А.В., м. Черкаси, повний текст складено - 27.06.2022)

за позовом заступника керівника Черкаської окружної прокуратури, в інтересах держави в особі:

1. Черкаської міської ради,

2. Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради;

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс»,

про стягнення 567 835,46 грн

За результатами розгляду апеляційної скарги, Північний апеляційний господарський суд,-

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

Заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави (далі - прокурор) в особі Черкаської міської ради (далі - позивач-1), Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (далі - позивач-2) звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» (далі - відповідач) про стягнення з відповідача 567 835,46 грн надміру сплачених бюджетних коштів за нікчемними додатковими угодами до договору поставки товару №02 від 05.03.2019 року.

Звертаючись до суду з відповідним позовом, прокурор обґрунтовуючи свої вимоги зазначав, що додаткові угоди №6 від 16.07.2019, №7 від 13.08.2019, №8 від 23.08.2019 та №9 від 11.10.2019 до Договору поставки товару №02 від 05.03.2019 суперечить вимогам п.2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі, а тому є нікчемними в силу вимог п. 1 ч. 1 ст. 37 зазначеного Закону.

Таким чином грошові кошти в сумі 567 835,46 грн підлягають стягненню з відповідача на підставі ч. 1 ст. 670 ЦК України (з урахуванням письмових пояснень щодо підстав позову).

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 27.05.2021 провадження у справі №925/1696/20 зупинено до розгляду Верховним Судом у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи №927/491/19.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 20.07.2021 провадження у справі №925/1696/20 поновлено.

05.08.2021 до Господарського суду Черкаської області від прокурора надійшло письмове пояснення в якому останній уточнив свої позовні вимоги, щодо підстав заявленого позову з урахуванням правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, що викладена у справі №927/491/19.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його ухвалення

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 позов задоволено частково.

Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на користь Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради 567 432,17 грн коштів.

В іншій частині позову відмовлено.

Присуджено до стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на користь Черкаської обласної прокуратури, 8 511, 57 грн судового збору.

Ухвалюючи оскаржене рішення, місцевий господарський суд дійшов висновків про те, що заявлена до стягнення сума коштів фактично становить суму переплати за договором, яка мала місце внаслідок неправомірного збільшення ціни товару шляхом укладення Додаткових угод №6 від 16.07.2019 №7 від 13.08.2019, №8 від 23.08.2019 та №9 від 11.10.2019 з порушеннями законодавства.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" (далі - скаржник) звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову в частині стягнення 567 432,17 грн коштів.

Апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" обґрунтована порушенням місцевим господарським судом норм матеріального права, зокрема, - ст.ст. 6, 626 Цивільного кодексу України та п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» та норм процесуального права, а саме - ст.ст. 73, 162, 237 Господарського процесуального кодексу України.

Зокрема, узагальненні доводи скаржника зводяться до того, що:

- у судових засіданнях та письмових поясненнях відповідач неодноразово заперечував факт повного розрахунку за Договором та наголошував на тому, що в матеріалах справи відсутні будь-які документи на підтвердження факту розрахунку за товар, як підставу для стягнення надмірно сплачених грошових коштів;

- накладні на поставку товару після не мали братися судом до уваги при обрахунку суми надмірно сплачених грошових коштів за Договором, оскільки додаткові угоди №6-9 до Договору є нікчемними;

- при розгляді справі в суді першої інстанції судом не досліджувалося, а позивачем не було доведено, взаємозв`язку між накладними, що наявні в матеріалах справи, та Договором поставки товару №02 від 05.03.2019 року, враховуючи той факт, що накладні не містять будь-яких посилань на договір;

- з урахуванням дійсності додаткових угод №10 та №11 до Договору поставки товару №02 від 05.03.2019, відсутні правові підстави визнання Додаткових угод №6-9 до Договору недійсними (нікчемними).

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

Відзивів на апеляційну скаргу від прокурора, позивач та третьої особи до суду апеляційної інстанції у встановлений строк не надходило.

Частиною 3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), що відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що прокурор, позивач та третя особа не були обмежені у своїх процесуальних правах надати відзиви на апеляційну скаргу через канцелярію суду або шляхом їх направлення на адресу суду поштовим відправленням. Відтак, приймаючи до уваги, що прокурор, позивач та третя особа у строк, встановлений судом апеляційної інстанції не подали відзивів на апеляційну скаргу, суд дійшов висновку, що неподання останніми відзивів не перешкоджає вирішенню справи по суті за наявними в ній матеріалами.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.07.2022 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" у справі №925/1696/20 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Разіна Т.І., судді: Іоннікова І.А., Тарасенко К.В.

Апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" подана безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.07.2022 вирішено витребувати з Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/1696/20 та відкласти розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху до надходження матеріалів справи до Північного апеляційного господарського суду.

05.08.2022 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №925/1696/20.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.08.2022 у справі №925/1696/20 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 - залишено без руху. Роз`яснено Товариству з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс", що протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали особа має право усунути недоліки шляхом подання відповідної заяви із доказами сплати судового збору у сумі 12 767,35 грн за подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20. Попереджено Товариство з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс", що якщо не буде усунено недоліки в зазначений строк шляхом подання відповідної заяви, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

19.08.2022 до Північного апеляційного господарського суду від скаржника на виконання вказаної ухвали надійшло клопотання про усунення недоліків з доданими до нього доказами сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі (платіжне доручення №0.0..1 від 16.08.2022).

Проте головуючий суддя (суддя-доповідач) Разіна Т.І. з 19.08.2022 по 15.09.2022 перебувала у відпустці.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду 19.09.2022 (з урахуванням ухвали суду про виправлення описки в даті судового засідання) відкрито апеляційне провадження у справі №925/1696/20; розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 призначено на 08.11.2022.

Проте у зв`язку з перебуванням судді Разіної Т.І. (головуючий суддя (суддя - доповідач) у відрядженні (Національна школа суддів України), судове засідання, призначене на 08.11.2022, не відбулося.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2022 розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 призначено на 08.12.2022.

Проте у зв`язку з перебуванням судді Іоннікової І.А., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, на лікарняному з 06.12.2022, розгляд справи №925/1969/20 не відбувся.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.12.2022 розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Каштан-Плюс" на рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 призначено на 24.01.2023.

Явка сторін

У судове засідання з`явився прокурор та представник відповідача (скаржника).

Позивач -1 своїх представників у судове засідання не направив, проте 24.10.2022 подав клопотання , у якому просив в розглядати справу без участі позивача та представника позивача.

Позивач -2 своїх представників у судове засідання не направив, проте 24.10.2022 подав клопотання, у якому просила в розглядати справу без участі позивача та представника позивача.

Вказані клопотання судом апеляційної інстанції задоволено.

Відповідно до ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Позиції учасників справи

У судовому засіданні представник позивача вимоги апеляційної скарги підтримав, з викладених у ній підстав та просив апеляційну скаргу задовольнити. Рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 скасувати та прийняти нове, яким відмовити у задоволенні позову в частині стягнення 567 432,17 грн коштів. Вирішити питання судових витрат.

Прокурор у судовому засіданні просив апеляційну скаргу відповідача залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Як убачається із матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради було проведено відкриті торги №UA-2019-01-15-001627-b на закупівлю 321 598 кг картоплі, з очікуваною вартістю предмету закупівлі 3 556 873 грн. 88 коп.

За результатами проведення електронного аукціону переможцем торгів було визнано товариство з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс з ціновою пропозицією 2 733 583 грн. 00 коп.

В подальшому, 05.03.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (замовник) та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс (постачальник) було укладено договір поставки товару №02 (далі - Договір), відповідно до п. 1.1. якого постачальник зобов`язується поставити, а замовник прийняти та оплатити постачальнику зернові культури та картоплю за ДК 021:2015-03210000-6 за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації товару, що додається до договору і є його невід`ємною частиною.

Ціна цього договору становить 2 733 583 грн. 00 коп. з ПДВ (п. 3.2. Договору).

Відповідно до додатку до договору Специфікація товару поставці підлягає: картопля в обсязі 321 598 кг за ціною 8 грн. 50 коп./кг.

Положеннями п. 11.3. Договору визначено, що підставами зміни договору у тому числі, є:

- зміни умов та порядку оплати у разі прийняття після укладення договору нормативно-правових актів, які регулюють питання оплати за рахунок державних коштів, відповідно до правил, установлених такими актами;

- зміни ціни товару у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно змінам таких ставок;

- зміни ціни товару у разі зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін.

Місцевим господарським судом встановлено, що 14.03.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» було укладено додаткову угоду №1 до договору поставки товару № 02 від 05 березня 2019 року, згідно якої пункт 3.2. договору викладено у наступній редакції: Ціна договору становить: 2 733 583 грн. з ПДВ.

При цьому: фінансування 2019 року - 2 186 965 грн.; фінансування 2020 року - 546 618 грн.

18.03.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №1/2 (т. 5 а.с. 56).

Згідно п. 1 вищевказаної угоди на виконання вимог п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі відповідно до якої істотні умови договору про закупівлю можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, у випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі, сторони погодили, що належними документами, які підтверджують коливання ціни на товар на ринку є експертні висновки видані Торгово-промисловою палатою України та її структурними підрозділами (регіональними відділеннями) та/або листи товаровиробників, які здійснюють поставку товару постачальнику, з інформацією про відсоткове значення збільшення вартості товару.

Сторони погодили, що для визначення (обрахунку) коливань ціни товару на ринку для порівняльного аналізу (підтвердження наявності коливань) застосовується ціна за одиницю товару на дату укладання договору, або станом на дату останнього внесення змін до договору про зміну ціни товару, та станом на дату видачі торгово-промисловою палатою України або її структурними підрозділами (регіональними відділеннями) експертного висновку (п. 2 додаткової угоди)

Пункт 2 цієї додаткової угоди не застосовується, у випадку підтвердження наявності коливань ціни товару на ринку на підставі листа товаровиробника, який здійснює поставку товару постачальнику, в цьому разі ціна за одиницю товару підлягає збільшенню пропорційно збільшенню вартості за одиницю товару, що зазначена у листі (п. 3 додаткової угоди).

Додаткова угода 1/2 до договору на момент розгляду справи в суді є чинною і в установленому законом порядку не визнавалася недійсною.

25.03.2019 до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення відповідача №67 від 25 березня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-242 від 25 березня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 25.03.2019 березня між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс укладено додаткову угоду №2 до договору поставки товару №02 від 05 березня 2019 року, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 582 грн. 58 коп. з ПДВ та збільшення вартості одиниці товару з 26 березня 2019 року на картоплю до 09 грн 35 коп. з ПДВ за кілограм.

Таким чином, ціну за одиницю товару було збільшено на 10% (по відношенню до первісної ціни договору).

До Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради 18 квітня 2019 року надійшло звернення відповідача за №88 від 18.04.2019 про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-322 від 17 квітня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 18.04.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» укладено додаткову угоду №3 до договору поставки, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 581 грн. 09 коп. з ПДВ та збільшення вартості одиниці товару з 18 квітня 2019 року до 10 грн 29 коп з ПДВ за кілограм.

07.05.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» укладено додаткову угоду №4 до договору поставки товару, згідно якої пункт 3.2. договору викладено у наступній редакції: Ціна договору становить: 2 733 581 грн. 09 коп. з ПДВ. При цьому: фінансування 2019 року - 1 918 678 грн 95 коп.; фінансування 2020 року - 814 902 грн 14 коп.

20.06.2019 до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення від відповідача за №129 від 20.06.2019 про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-493/02 від 20.06.2019.

За результатами розгляду звернення, 21.06.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» було укладено додаткову угоду №5 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 88 коп. з ПДВ. та збільшення вартості одиниці товару з 21 червня 2019 року до 11 грн 32 коп. з ПДВ за кілограм.

16.07.2019 до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» №134 від 16.07.2019 про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати № О-534 від 16 липня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 16.07.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» було укладено додаткову угоду №6 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 70 коп. з ПДВ та збільшення вартості одиниці товару з 16 липня 2019 року до 12 грн. 45 коп. з ПДВ за кілограм.

12 серпня 2019 року до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення відповідача №150 від 12 серпня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-581/01 від 12 серпня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 13 серпня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №7 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 64 коп. з ПДВ. та збільшення вартості одиниці товару з 13 серпня 2019 року до 13 грн 70 коп. з ПДВ за кілограм.

23.08.2019 до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення відповідача №156 від 23.08.2019 про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-609 віл 22.08.2019.

За результатами розгляду звернення, 23.08.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» було укладено додаткову угоду №8 до Договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн 51 коп. з ПДВ. та збільшення вартості одиниці товару з 27 серпня 2019 року до 14 грн 85 коп. з ПДВ за кілограм.

10.10.2019 до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення відповідача №198 від 10.10.2019 про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-723 від 07.10.2019.

За результатами розгляду звернення, 11.11.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» було укладено додаткову угоду №9 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 11 коп. з ПДВ. та збільшення вартості одиниці товару з 11 жовтня 2019 року до 15 грн 25 коп. з ПДВ за кілограм.

Також місцевим господарським судом встановлено та убачається із матеріалів справи:

- 22.11.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» укладено додаткову угоду №10 до договору поставки товару, згідно якої пункт 3.2. договору викладено у наступній редакції: Ціна договору становить: 2 733 580 грн 11 коп. з ПДВ. При цьому: фінансування 2019 року - 2 718 678 грн. 27 коп.; фінансування 2020 року - 14 901 грн 84 коп.;

20.01.2020 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» було укладено додаткову угоду №11 до договору поставки товару, згідно якої на підставі ч. 5 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони виклали пункт 3.2. договору у наступній редакції: Ціна договору становить: 3 280 296 грн. 12 коп. з ПДВ. При цьому: фінансування 2019 року - 2 575 078 грн 63 коп.; фінансування 2020 року - 705 217 грн 49 коп..

Прокурор в позові стверджує, що додаткові угоди № 6, 7, 8, 9 є нікчемними.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи

Відповідно до вимог частин 1, 2, 4, 5 статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, заслухавши думку прокурора та представника відповідача, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, а оскаржене рішення суду першої інстанції не підлягає зміні чи скасуванню, виходячи з наступних підстав.

Щодо питання представництва прокурором інтересів держави в суді колегія суддів зазначає наступне.

Положення ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» визначають, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 звернула увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц зазначила, що системне тлумачення абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

З матеріалів справи вбачається, що Черкаською місцевою прокуратурою проінформовано уповноважені органи - Черкаську міську раду та Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради про виявлені порушення та необхідність вжиття заходів реагування, з метою їх усунення, що підтверджено листами Черкаської місцевої прокуратури від 14.12.2020 за вих. №161-13142 вих 20 та від та № 161-13143вих20.

Однак, незважаючи на виявлені прокуратурою порушення вимог законодавства України про публічні закупівлі, які призвели до безпідставного витрачання бюджетних коштів, Черкаська міська рада з відповідним позовом не зверталася, оскільки стороною договору виступав Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, що підтверджено листом від 29.12.2020 №25998-01-21, який долучено до даного позову у якості доказу нездійснення уповноваженим органом державної влади захисту порушених інтересів держави.

Водночас Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради також не звертався з даним позовом та не вбачає підстав для його пред`явлення, що підтверджено листом від 29.12.2020 №355-12-4, який долучено до даного позову у якості доказу нездійснення уповноваженим органом державної влади захисту порушених інтересів держави.

Отже, враховуючи нездійснення Черкаською міською радою та Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради в розумні строки заходів для звернення до суду з позовом стосовно захисту інтересів громади, враховуючи повноваження прокурора самостійно визначати, у чому полягає порушення інтересів держави і визначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що прокурор в даному випадку належним чином обґрунтував та довів підстави для представництва інтересів держави в суді.

Щодо позовних вимог, колегія суддів дійшла наступних висновків.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлено Законом України Про публічні закупівлі.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України Про публічні закупівлі (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) цей Закон застосовується:

до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень;

до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

Принципи здійснення публічних закупівель наведено в ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», якою визначено, що закупівлі здійснюються за принципами добросовісної конкуренції серед учасників та максимальної економії та ефективності.

Частиною першою статті 12 Закону України Про публічні закупівлі встановлено, що закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; конкурентний діалог; переговорна процедура закупівлі.

Вартість предмета закупівлі становила 2 733 583,00 грн.

Місцевий господарський суду вірно зазначив про те, що оскільки вартість предмета закупівлі (товару) перевищує 200 тисяч гривень, то до спірних правовідносин застосовуються норми Закону України Про публічні закупівлі.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 180 Господарського кодексу України господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї зі сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

На момент підписання договору, відповідно до вимог ч.3 ст. 180 Господарського кодексу України та Закону України «Про публічні закупівлі», сторонами були погоджені всі істотні умови - предмет, ціна, строк дії договору та строк виконання зобов`язань за договором. Зокрема, п. 1.1., п. 3.2. п.п. 10.1., 10.2. Договору про Договору поставки товару №02 від 05.03.2019 визначено, що постачальник зобов`язується поставити, а замовник прийняти та оплатити постачальнику зернові культури та картоплю за ДК 021:2015-03210000-6 за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації товару, що додається до договору і є його невід`ємною частиною; ціна цього договору становить 2 733 583 грн. 00 коп. з ПДВ.; у додатку до договору Специфікація товару поставці підлягає: картопля в обсязі 321 598 кг за ціною 8 грн. 50 коп./кг

Частиною 5 ст. 180 Господарського кодексу України передбачено, що ціна у господарському договорі визначається в порядку, встановленому цим Кодексом, іншими законами, актами Кабінету Міністрів України. За згодою сторін, у господарському договорі може бути передбачено доплати до встановленої ціни за продукцію (роботи, послуги) вищої якості або виконання робіт у скорочені строки порівняно з нормативними.

Ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом (ч. 1, 2 ст. 632 Цивільного кодексу України).

У наведеному приписі закріплено принцип стабільності (або відносної неможливості зміни) встановленої сторонами ціни, що є проявом обов`язковості виконання умов договору, встановленої статтею 629 ЦК України.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 статті 36 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції Закону чинного станом на момент укладення додаткових угод №6-9) договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі;

5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);

6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.

Тобто, згідно з вимогами Закону України «Про публічні закупівлі» зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст.36 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, за п.2 ч.4 наведеної норми - у випадку коливання цін на ринку товару чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10% та не збільшуючи загальну суму договору.

Із матеріалів справи вбачається, що підставою для укладення сторонами додаткових угод є п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» та коливання ціни на ринку картоплі.

На підтвердження коливання ціни на ринку картоплі, та як наслідок, необхідності внесення змін до договору шляхом укладення додаткових угод, зокрема, №6 від 16.07.2019, №7 від 13.08.2019, №8 від 23.08.2019 та №9 від 11.10.2019 до Договору поставки товару №02 від 05.03.2019 постачальник надав змовнику експертні висновки Черкаської торгово-промислової палати №О-534 від 16.07.2019, №О-581/01 від 12.08.2019, №О-609 віл 22.08.2019 та №О-723 від 07.10.2019.

В свою чергу, місцевим господарським судом враховано, що станом на момент укладання додаткових угод №№6 -9 до Договору сторони вже збільшили своїми попередніми угодами ціну за одиницю товару в сукупності більше ніж на 10 відсотків.

Згідно з ч.1 ст.37 Закону України «Про публічні закупівлі» (в чинній на час виникнення спірних правовідносин редакції), визначено, що договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог ч. 4 ст. 36 цього Закону.

У пункті 98 постанови Верховного Суду від 18.06.2021 у справі №927/491/19 прийнято рішення відступити від висновку Верховного Суду від 12.02.2020 у справі №913/166/19 щодо правомірності вимог про визнання недійсними додаткових угод як таких, що укладені всупереч вимогам п, 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», та констатовано, що договори, які укладено всупереч вимогам п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі», є нікчемними в силу закону і не потребують визнання їх недійсними судом.

У статті 3 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що закупівлі здійснюються за принципами добросовісної конкуренції серед учасників та максимальної економії та ефективності.

Суд першої інстанції вірно звернув увагу на те, що закріплення у ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% здійснено з метою запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

У ст. 652 ЦК України передбачено, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

У постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.06.2021 у справі №927/491/19 висловлено правову позицію про те, що передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону "Про державні закупівлі" нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд вважає, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону Про державні закупівлі нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.

Верховний Суд вказує, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі.

Відповідно до ст. 5 Закону «Про публічні закупівлі», закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях; метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

З урахуванням викладеного, суд відхиляє доводи відповідача стосовно того, що у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції зазначає, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення більш як на 10% шляхом так званого каскадного укладення додаткових угод до договору є недобросовісною діловою практикою зі сторони продавця.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі».

Нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення (ч. 1 ст. 236 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Отже, додаткові угоди №6 від 16.07.2019, №7 від 13.08.2019, №8 від 23.08.2019 та №9 від 11.10.2019 до Договору поставки товару №02 від 05.03.2019 є нікчемними згідно ст.37 Закону України «Про публічні закупівлі» та не породжують жодних правових наслідків для сторін.

Відповідно, правовідносини між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» регулюються договором поставки товару №02 від 05.03.2019 без урахування змін, внесених додатковими угодами №1-5, тобто в початковій редакції.

При цьому наявність, неоспорених угод №10 та №11, про які вказує скаржник, не впливає на встановлені обставини, адже нікчемність додаткових угод 6 від 16.07.2019, №7 від 13.08.2019, №8 від 23.08.2019 та №9 від 11.10.2019 випливає з норми закону.

Способом захисту порушеного права відповідно до ст. 16 Цивільного кодексу України є, зокрема, відновлення становища, яке існувало до порушення, шляхом застосування наслідків недійсності правочинів у вигляді реституції.

Колегія суддів апеляційної інстанції зазначає, що у заві про уточнення позову прокурор обґрунтовує свої вимоги з посиланням на норму ч.1 ст. 670 ЦК України, відповідно до якої якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми. У ст. 699 Цивільного кодексу України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.

У постанові від 18.06.2021 у справі №927/491/19 Верховний Суд вказав, що правовою підставою для задоволення вимог про стягнення надмірно сплачених коштів (коштів, сплачених за товар, який так і не було поставлено) внаслідок недійсності додаткових угод як таких, що укладені всупереч вимогам п.2 ч.4 ст.36 Закону «Про публічні закупівлі» є ч.1 ст. 670 Цивільного кодексу України.

Згідно з наведеним у позовній заяві розрахунком,

- за додатковою угодою №6 від 16.07.2019 всього було поставлено відповідачем 9 828,9 кг картоплі за ціною 12,45 грн за 1 кг та на її виконання замовником сплачено 122 369,81 грн;

- за додатковою угодою №7 від 13.08.2019 всього було поставлено 7 130 кг картоплі за ціною 13,70 грн за 1 кг та сплачено 97 681,00 грн;

- за додатковою угодою №8 від 23.08.2019 всього поставлено 37 571,1 кг картоплі за ціною 14,85 грн за 1 кг та сплачено 557 930,80 грн;

- за додатковою угодою № 9 від 11.10.2019 всього поставлено 100 417,3 кг картоплі (т.1 а.с.7) за ціною 15,25 гр . за 1 кг та сплачено 1 579 843,55 грн. Водночас, на іншій сторінці позовної заяви (т.1 а.с.6) прокурор вказує, що за додатковою угодою № 9 від 11.10.2019 всього було поставлено 103 596,3 кг картоплі.

Також прокурор зазначає, що з урахуванням дійсної ціни - 11,32 грн за додатковою угодою №6 підлягало сплаті лише 111 263,14 грн (11,32х9 828,9 кг), а тому надміру сплачено бюджетних коштів в розмірі 11 106,67 грн. За додатковою угодою №7 підлягало сплаті - 80 711,60 грн (11,32х7 130 кг), надміру сплачено 16 969,40 грн. За додатковою угодою №8 підлягало сплаті 425 304,85 грн (11,32х37 571,1 кг), надміру сплачено 132 625,95 грн. За додатковою угодою №9 підлягало сплаті 1 172 710,11 грн . (11,32х103 596,3 кг), надміру сплачено 407 133,44 грн.

З урахуванням наведеного прокурор просить суд стягнути з відповідача 567 835,46 грн а саме: за додатковою угодою №6 - 11 106,67 грн; за додатковою угодою №7 - 16 969,40 грн; за додатковою угодою №8 - 132 625,95 грн; за додатковою угодою №9 - 407 133,44 грн (т. 1 а.с. 7).

Водночас місцевим господарським судом під час дослідження оригіналів первинних бухгалтерських документів було встановлено наступне:

- за додатковою угодою №6 від 16.07.2019 було поставлено 9 828,9 кг картоплі за ціною 12,45 грн за 1 кг на суму 122 369,80 грн. Різниця з ціною 11,32 грн становить 11 106,67 грн;

- за додатковою угодою №7 від 13.08.2019 всього було поставлено 7 247 кг картоплі за ціною 13,70 грн за 1 кг на суму 99 283,90 грн. Різниця з ціною 11,32 грн становить 17 247,86 грн;

- за додатковою угодою №8 від 23.08.2019 всього поставлено 37 571,1 кг картоплі за ціною 14,85 грн за 1 кг на суму 557 930,80 грн. Різниця з ціною 11,32 грн становить 132 625,90 грн;

- за додатковою угодою №9 від 11.10.2019 всього поставлено 103 493,8 кг картоплі за ціною 15,25 гр. за 1 кг на суму 1 578 280,00 грн. Різниця з ціною 11,32 грн становить 406 730,20 грн.

Прокурор та представник відповідача під час дослідження судом оригіналів письмових доказів дані обставини визнали.

Згідно із ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Таким чином, для застосування наслідків недійсності оспорюваного правочину у вигляді реституції відповідач має повернути сплачені на підставі угоди №6 від 16.07.2019, №7 від 13.08.2019, №8 від 23.08.2019 та №9 від 11.10.2019 до Договору поставки товару №02 від 05.03.2019 за розрахунком суду першої інстанції на користь Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради 567 432,17 грн коштів (11 106,67 грн + 16 969,40 грн + 132 625,90 грн. 90 коп. + 406 730,20 грн).

Суд апеляційної інстанції перевіривши здійснений місцевим господарським судом розрахунок погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідач має повернути сплачені на підставі угоди №6 від 16.07.2019, №7 від 13.08.2019, №8 від 23.08.2019 та №9 від 11.10.2019 до Договору поставки товару №02 від 05.03.2019 за розрахунком суду першої інстанції на користь Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради 567 432,17 грн.

Наведених розрахунків скаржник не оспорює та не спростовує.

Відтак, суд апеляційної інстанції подується із висновком суду першої інстанції про те, що позовні вимоги Заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської міської ради Департаменту освіти та гуманітарної політики та Черкаської міської ради звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» підлягають частковому задоволенню.

Стосовно доводів апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан - Плюс» з приводу відсутності доказів оплати товару відповідно до умов договору № 02 від 05.03.2019 колегія суддів зазначає наступне.

Доступ до інформації, оприлюдненої на єдиному веб-порталі використання публічних коштів, є вільним та безоплатним.

Відповідно до вимог ст. 2 Закону України «Про відкритість використання публічних коштів» інформація, що оприлюднюється згідно з цим Законом, готується розпорядниками та одержувачами коштів Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим і місцевих бюджетів, органами Пенсійного фонду, підприємствами, а також фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування та подається ними для оприлюднення на єдиному веб-порталі використання публічних коштів.

Відповідальність за недостовірність і неповноту інформації, оприлюдненої згідно з цим Законом, несуть керівники розпорядників та одержувачів коштів державного та місцевих бюджетів, підприємств, органів Пенсійного фонду, а також фонди загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Крім того, відповідно до п. 3 «Порядку оприлюднення на Єдиному веб-порталі використання публічних коштів інформації про платіжні трансакції на єдиному казначейському рахунку» затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 14.09.2015 № 676 установлено, що інформація про проведені органами Казначейства платіжні трансакції у разі, коли на неї не поширюються обмеження, передбачені законодавством, оприлюднюється на веб-порталі у спосіб, що надає можливість користувачам здійснювати пошук даних про операції з руху коштів на рахунки державного та місцевих бюджетів, фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування та інших даних.

Дослідивши матеріали справи, з урахуванням інформації, що наведена в листі Департаменту освіти Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради №106-12-4 від 04.03.2020 березня 2020, а також інформації, що розміщена на веб-порталі використання публічних коштів (spending.gov.ua), та UA-2019-01-15-001627-b Зернові культури та картопля завершена.

Доказів наявності спору між сторонами щодо виконання зобов`язань за договором поставки №02 від відповідачем не надано.

Твердження відповідача у своїй апеляційній скарзі щодо не доведення Черкаською окружною прокуратурою взаємозв`язку між накладними, що наявні в матеріалах справи та договором поставки №02 від 05.03.2019, у зв`язку з тим, що в накладних відсутнє будь-яке посилання на номер договору, колегія суддів відхиляє з огляду на таке, оскільки відповідач у своїй апеляційній скарзі вказує на те, що між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та ТОВ «Каштан-Плюс» 05.03.2019 укладено договір поставки товару, що може свідчити проте, що видаткові накладні надані прокурором в обґрунтування позовних вимог можуть відноситися до договору № 02 від 05.03.2019.

Інші наведені доводи скаржника, викладені в поданій ним апеляційній скарзі, не спростовують висновків місцевого господарського суду, викладених в оскаржуваному рішенні.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі ст.ст. 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 2 ст. 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, виходячи із фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про часткове задоволення позовних вимог, у зв`язку з їх доведеністю та обґрунтованістю.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Частиною 1 ст. 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Також, відсутні підстави для скасування чи зміни оскаржуваного рішення суду в розумінні ст. 277 ГПК України, з викладених в апеляційній скарзі обставин.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд зазначає, що рішення місцевого господарського суду прийняте з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зміни або скасування рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20, та, відповідно, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється, а витрати пов`язані з розглядом апеляційної скарги на рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 129, 240, 267-270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Черкаської області від 15.06.2022 у справі №925/1696/20 залишити без змін.

3. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

4. Справу №925/1969/20 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанову може бути оскаржено у касаційному порядку відповідно до вимог ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення складено та підписано суддями - 31.01.2023.

Головуючий суддя Т.І. Разіна

Судді І.А. Іоннікова

К.В. Тарасенко