ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"30" січня 2023 р. Справа № 911/2813/22

Господарський суд Київської області у складі судді Щоткіна О.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Теплоенергопостач»

про стягнення 337023,94 грн

за відсутності представників сторін у зв`язку з неявкою,

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» (далі позивач, ТОВ «Київська обласна ЕК») звернулося до Господарського суду Київської області із позовною заявою від 27.12.2022 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Теплоенергопостач» (далі відповідач, ТОВ «Теплоенергопостач») про стягнення 337023,94 грн, з яких: 307914,17 грн заборгованості за спожиту електричну енергію, 8966,95 грн інфляційних втрат, 1140,16 грн 3% річних та 19002,66 грн пені.

Позовні вимоги обгрунтовані неналежним виконанням відповідачем грошових зобов`язань за договором про постачання електричної енергії споживачу, укладеного сторонами 18.10.2019 за № 420084357.

Господарський суд Київської області ухвалою від 03.01.2023 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі, постановив розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження з призначенням підготовчого засідання на 30.01.2023.

Через підсистему «Електронний суд» 16.01.2023 ТОВ «Київська обласна ЕК» подало заяву про закриття провадження у справі та вирішення питання про повернення судового збору, у якій зазначено, що оскільки на момент подачі даної заяви предмет спору є відсутнім (врегульовано питання наявності простроченої заборгованості), позивач просить суд закрити провадження у справі № 911/2813/22 з підстав, визначених пунктом 2 частини першої статті 231 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України), а саме відсутність предмета спору. При цьому позивач просить суд не вважати подачу цієї заяви фактом відмови позивача від позову про стягнення заборгованості з відповідача за період, вказаний у позовній заяві. Також, у зв`язку із закриттям провадження у справі, позивач просить суд вирішити питання про повернення сплаченого судового збору.

Через підсистему «Електронний суд» 30.01.2023 від ТОВ «Київська обласна ЕК» надійшло клопотання від 27.01.2023, відповідно до якого позивач, додатково до вказаної вище заяви, просить суд долучити до матеріалів справи копію акта звіряння розрахунків між позивачем та відповідачем станом на 16.01.2023 та довідку про рух коштів по особовому рахунку НОМЕР_1 , який належить ТОВ «Теплоенергопостач».

За твердженнями позивача, у зв`язку із зарахуванням на особовий рахунок грошових коштів в достатній кількості для врегулювання заборгованості, позивач вважає, що предмет позову відсутній. Також позивач просить суд проводити засідання у цій справі без його участі, всі попередньо подані заяви позивач підтримує та просить їх задовольнити.

У підготовче засідання 30.01.2023 представники сторін не з`явились.

Розглянувши у підготовчому засіданні заяву ТОВ «Київська обласна ЕК» від 16.01.2023 про закриття провадження у справі та вирішення питання про повернення судового збору, суд дійшов висновку про відсутність підстав для закриття провадження у справі, виходячи із такого.

Пунктом 2 частини першої статті 231 ГПК України встановлено, що господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.

Положення цієї норми можуть бути застосовані судом лише у разі встановлення обставин відсутності між сторонами спірного матеріального правовідношення (такий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 18.11.2021 у справі № 910/18700/20).

Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань. Закриття провадження у справі на підставі зазначеної норми ГПК України можливе також у разі, коли предмет спору існував на момент виникнення останнього та припинив існування в процесі розгляду справи. Якщо ж він був відсутній і до порушення провадження у справі, то зазначена обставина зумовлює відмову в позові, а не закриття провадження у справі. Одночасно слід зазначити, що предмет спору це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі № 13/51-04).

Питання про відсутність предмета спору вирішується судом на підставі фактичних обставин справи і наявних у ній та досліджених судом доказів, поданих учасниками справи.

Зважаючи на те, що предметом спору в цій справі є вимоги позивача про стягнення з відповідача грошових коштів, то у цьому випадку провадження у справі підлягає закриттю у зв`язку з відсутністю предмета спору, коли спір врегульовано самими сторонами шляхом перерахування боргу після звернення кредитора з позовом, за умови подання доказів такого врегулювання.

Позивач в якості доказів відсутності предмета спору подав акт звіряння розрахунків між ТОВ «Київська обласна ЕК» і ТОВ «Теплоенергопостач», складений 27.01.2023, про те, що станом на 16.01.2023 сальдо розрахунків між сторонами за договором про постачання електричної енергії споживачу становить 0. Зазначений акт підписаний в односторонньому порядку з боку ТОВ «Київська обласна ЕК».

Також позивач подав документ з назвою «Рух коштів по особовому рахунку НОМЕР_1 (ТОВ «Теплоенергопостач») з 27.12.2022 по 16.01.2023р.», складений представником позивача.

За приписами статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати такі обов`язкові реквізити: назву документа (форми); дату складання; назву підприємства, від імені якого складено документ; зміст та обсяг господарської операції, одиницю виміру господарської операції; посади осіб, відповідальних за здійснення господарської операції і правильність її оформлення; особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

Поданий позивачем документ під назвою «Рух коштів по особовому рахунку НОМЕР_1 (ТОВ «Теплоенергопостач») з 27.12.2022 по 16.01.2023р.» не є документом, в розумінні статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», що підтверджує здійснення господарських операцій між сторонами, у зв`язку із цим останній не може бути допустимим та належним доказом, який підтверджує сплату відповідачем боргу, що є предметом спору у цій справі.

Суд звертає увагу на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 12.09.2018 у справі № 910/22923/17, стосовно того, що належними доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості, а також встановлюють розмір заборгованості, можуть бути виключно первинні документи, оформлені у відповідності до вимог статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні». У цьому випадку такими доказами можуть бути, зокрема, платіжні доручення, банківські виписки, розписки тощо.

Що стосується наданого позивачем акта звіряння розрахунків, складеного 27.01.2023 та підписаного позивачем в односторонньому порядку, слід зазначити, що такий акт звірки в будь-якому випадку не є первинним обліковим документом, виконує в бухгалтерському обліку допоміжну функцію для спрощення взаємних розрахунків за договорами і звірки фактів сплати коштів, використовується виключно в бухгалтерських службах і підлягає оцінці та перевірці судом нарівні з іншими документами у справі.

За висновками Верховного Суду, що викладені у постановах від 05.03.2019 у справі № 910/1389/18, від 10.09.2019 у справі № 916/2403/18, від 19.09.2019 у справі № 910/14566/18, акт звірки може вважатися доказом у справі в підтвердження певних обставин, зокрема в підтвердження наявності заборгованості суб`єкта господарювання, її розміру, визнання боржником такої заборгованості тощо. Однак, за умови, що інформація, відображена в акті підтверджена первинними документами та акт містить підписи уповноважених на його підписання сторонами осіб.

Отже, за відсутності належних доказів, що свідчать про відсутність предмета спору, у суду відсутні підстави для закриття провадження у справі, тому заява позивача задоволенню не підлягає.

Також суд установив, що у матеріалах справи відсутні докази належного повідомлення відповідача про дату, час та місце підготовчого засідання.

Так, згідно з пунктом 1 частини другої статті 183 ГПК України суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу

Відповідно до положень частини другої статті 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в разі неявки в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання.

У зв`язку із відсутністю відомостей щодо повідомлення відповідача про дату, час та місце підготовчого засідання, суд вирішив відкласти підготовче засідання.

Керуючись статтями 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Київська обласна енергопостачальна компанія» від 16.01.2023 про закриття провадження у справі та вирішення питання про повернення судового збору.

2. Відкласти підготовче засідання на 13.02.2023 о 10:45. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Київської області за адресою: м. Київ, вул. С.Петлюри, 16/108.

Інформацію по справі, що розглядається, сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя О.В. Щоткін