ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

30.01.2023 р. справа № 914/1347/22

Суддя Господарського суду Львівської області Мазовіта А.Б., при секретарі Прокопів І.І., розглянувши матеріали справи

за позовом:Львівської міської ради, м.Львів;
до відповідача: за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача:Товариства з обмеженою відповідальністю Хлібосол, м.Львів; Управління комунальної власності департаменту економічного розвитку Львівської міської ради, м. Львів;
про:витребування майна з чужого незаконного володіння.

Представники сторін:

від позивача: Павлова З.П.;

від відповідача: Дяків В.Б.;

від третьої особи: не з`явивися.

ВСТАНОВИВ:

Львівська міська рада, м.Львів звернулася до Господарського суду Львівської області із позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю Хлібосол, м.Львів, за участю у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Управління комунальної власності департаменту економічного розвитку Львівської міської ради, м. Львів про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Хід розгляду справи відображено в попередніх ухвалах суду та протоколах судових засідань.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 16.01.2023 задоволено клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи б/н від 15.01.2023 (вх. № 1001/23 від 16.01.2023) та відкладено підготовче засідання на 30.01.2023.

16.01.2023 на електронну адресу від відповідача надійшли пояснення б/н від 13.01.2023 (вх. № 1063/23 від 16.01.2023) до заяви про застосування строків позовної давності.

30.01.2023 на електронну адресу від відповідача надійшли пояснення по справі б/н від 27.01.2023 (вх. № 2143/23 від 30.01.2023), до яких заявником долучено додаткові докази та заявлено клопотання про поновлення строку для подання таких доказів. Крім того, в зазначених поясненнях відповідачем зазначено про наявність підстав про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі.

Представник позивача в підготовче засідання 30.01.2023 з`явився, надав усні пояснення щодо заявлених позовних вимог. Також, заперечив щодо заяви відповідача про застосування строку позовної давності та про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження.

Представник відповідача в підготовче засідання 30.01.2023 з`явився, надав пояснення щодо заявлених позивачем позовних вимог, також підтримав заяву про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження та про застосування строку позовної давності.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача явку уповноваженого представника в підготовче засідання 30.01.2023 не забезпечила.

Розглянувши заяву відповідача про залишення позовної заяви без руху, викладену у поясненнях по справі б/н від 27.01.2023 (вх. № 2143/23 від 30.01.2023), суд зазначає таке.

Предметом спору у даній справі є:

- витребування з чужого незаконного володіння ТзОВ «Хлібосол» нежитлових приміщень X по XIX загальною площею 104,5 кв.м на вул. Городоцькій, 4 у м. Львові (реєстраційний номер майна 35334904) на користь територіальної громади м. Львова в особі Львівської міської ради.

- витребування з чужого незаконного володіння ТзОВ «Хлібосол» нежитлових приміщень підвалу XX, XXI площею 116 кв.м та нежитлових приміщень 1-го поверху під індексом 19, IV площею 41,8 кв.м на вул. Городоцькій, 4 у м. Львові (реєстраційний номер майна 35334992) на користь територіальної громади м. Львова в особі Львівської міської ради.

Ціну позову позивачем визначено у розмірі 388 553,00 грн, у зв`язку з чим з цієї суми сплачено судовий збір у розмірі 5829,00 грн згідно платіжного доручення № 149 від 29.04.2022, яке долучено до позовної заяви.

На думку відповідача, заявлена позивачем вартість спірних нежитлових приміщень не відповідає дійсності та спростовується поданою до суду позивачем ухвалою Личаківського районного суду від 01.09.2022 у справі №463/6300/22 про передачу арештованого майна в управління, згідно із якою вартість майна, на яке накладено арешт (спірні нежитлові приміщення), становить понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на момент її постановлення становило не менше ніж 496 200 грн.

Товариство з обмеженою відповідальністю Хлібосол стверджує, що зазначена позивачем вартість майна, яке він просить витребувати, взята із Державного реєстру речових прав та була актуальною станом на 03.02.2012, коли право власності на ці об`єкти нерухомості було зареєстроване за відповідачем, та не відповідає дійсній вартості цього майна, що підтверджується згаданою ухвалою.

Відтак, враховуючи сплату позивачем судового збору не у встановленому законом розмірі, відповідач просить суд на підставі ч. 11 ст. 176 ГПК України залишити позовну заяву без руху.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України передбачено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (рухомих та нерухомих речей) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 21.10.2019 у справі №910/2431/19.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч.2 п.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до господарського суду позову майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

До матеріалів позовної заяви для підтвердження вартості майна на день подання позовної заяви, яке з незаконного володіння просить витребувати позивач, долучено Інформацію з Держаного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна (номер інформаційної довідки: 289120344, дата формування: 08.12.2021). Відповідно до зазначеної інформації загальна вартість нежитлового приміщення підвалу площею 104,5 кв.м., що знаходиться за адресою: Львівська область, м. Львів, вул. Городоцька становить 4 141 644 грн., загальна вартість нежитлового приміщення (XX, XXI) підвалу загальною площею 116,6 кв.м. та 1-поверху (19, IV) загальною площею 41,8 кв.м., що знаходиться за адресою: Львівська область, м. Львів, вул. Городоцька становить 246 909 грн.

Доказів, які свідчать про іншу вартість майна станом на момент звернення позивача з даною позовною заявою до суду сторонами до матеріалів справи не долучено та судом такої вартості не встановлено.

Ухвала Личаківського районного суду справі № 463/6300/22 про передачу арештованого майна в управління, якою встановлено, що вартість спірного майна у даній справі становить понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, постановлено 01.09.2022, тобто після звернення Львівської міської ради до Господарського суду Львівської області з позовною заявою про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Враховуючи наведене, суд зазначає, що звертаючись до суду, Львівською міською радою було дотримано вимоги до позовної заяви, викладені у статтях 162, 164, 172 цього ГПК України, у тому числі й щодо зазначення ціни позову та сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, відтак підстав для залишення її без руху після відкриття провадження у справі судом не встановлено.

Таким чином, суд дійшов висновку відмовити в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Хлібосол» про залишення позовної заяви без руху.

Розглянувши заяву відповідача про поновлення процесуального строку для подання доказів та долучення доказів до матеріалів справи, викладену у поясненнях по справі б/н від 27.01.2023 (вх. № 2143/23 від 30.01.2023), суд зазначає наступне.

Відповідно до поданої заяви відповідач просить долучити до матеріалів справи копії:

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321290870;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321289519;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321288522;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321289208;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321290678;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321288877;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321290557;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321288959;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321290107;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321287324;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321289814;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321289754;

- Інформаційної довідки від 27.01.2023 №321289109.

В обгрунтування поважності причин пропуску процесуального строку для подання таких доказів, відповідач зазначає, що додані ним Інформаційні довідки сформовані тільки 27.01.2023, що пов`язано із обмеженим функціонуванням Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, встановленим Постановою КМУ від 06.03.2022 №209 «Деякі питання державної реєстрації та функціонування єдиних та державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції, в умовах воєнного стану».

Положення ч. 3 ст. 13 та ч. 1 ст. 74 ГПК України визначають, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч. 3 ст. 74 ГПК України).

Відповідно до частини 1 статті 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 ГПК України відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Згідно ч. 1 ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Частиною 3 ст.119 ГПК України встановлено, що якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Таким чином, з урахуванням обставин, наведених вище, з метою всебічного, повного та об`єктивного розгляду справи, а також з метою забезпечення реалізації принципу змагальності сторін, суд дійшов висновку визнати поважними причини пропуску відповідачем строку для подання доказів та прийняти докази, долученні відповідачем до пояснень по справі б/н від 27.01.2023 (вх. № 2143/23 від 30.01.2023).

Відповідно до ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини від 23 лютого 2006 року № 3477-IV практика Європейського суду з прав людини застосовується українськими судами як джерело права.

Згідно практики Європейського суду з прав людини щодо тлумачення поняття розумний строк вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один і той самий строк для всіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі Броуган та інші проти Сполученого Королівства).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (§ 66 - 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Європейський суд з прав людини в своїй практиці виходить із того, що розумність тривалості судового провадження необхідно оцінювати у світлі обставин конкретної справи, враховуючи критерії, вироблені судом. Такими критеріями є: 1) складність справи, тобто, обставини і факти, що ґрунтуються на праві (законі) і тягнуть певні юридичні наслідки; 2) поведінка заявника; 3) поведінка державних органів; 4) перевантаження судової системи; 5) значущість для заявника питання, яке знаходиться на розгляді суду, або особливе становище сторони у процесі (Рішення Бараона проти Португалії, 1987 рік, Хосце проти Нідерландів, 1998 рік; Бухкольц проти Німеччини, 1981 рік; Бочан проти України, 2007 рік).

Таким чином, суд, враховуючи обставини справи, застосовує принцип розумного строку тривалості провадження відповідно до зазначеної вище практики Європейського суду з прав людини.

Враховуючи неявку третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача в судове засідання, беручи до уваги введення воєнного стану в Україні, з метою забезпечення процесуальних прав учасників справи, принципів рівності та змагальності сторін, суд вирішив відкласти підготовче засідання.

Керуючись ст. 2, 119, 183, 202, 216, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ :

1. Відмовити в задоволенні заяви відповідача про залишення позовної заяви без руху, викладеної у поясненнях по справі б/н від 27.01.2023 (вх. № 2143/23 від 30.01.2023);

2. Задовольнити заяву відповідача про поновлення процесуального строку для подання доказів та долучення доказів до матеріалів справи, викладену у поясненнях по справі б/н від 27.01.2023 (вх. № 2143/23 від 30.01.2023);

3. Долучити до матеріалів справи докази, долученні відповідачем до пояснень по справі б/н від 27.01.2023 (вх. № 2143/23 від 30.01.2023).

4. Відкласти підготовче засідання на 13.02.23 о 13:40.

5. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду Львівської області за адресою: 79014, м. Львів, вул. Личаківська, 128, зал судових засідань № 7.

6. Явка повноважних представників сторін та третьої особи в судове засідання обов`язкова.

7. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

8. Веб-адреса суду http://lv.arbitr.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається.

9. Звернути увагу сторін на те, що відповідно до ст.135 Господарського процесуального кодексу України суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, зокрема, за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

10. Суд звертається до учасників судового процесу із проханням зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (створити поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua та програмі Електронний суд, які передбачають можливість обміну процесуальними документами між судом і учасниками процесу та подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді по конкретній справі, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суддя Мазовіта А.Б.