ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору без розгляду

30.01.2023м. ДніпроСправа № 904/4900/18

за позовом Компанії "M.S. GRAND PLAZA WORLDWIDE LIMITED", Лімассол Кіпр

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Готельний комплекс-готель Асторія", м. Дніпро

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Український дім Атлант", м.Дніпро

відповідача -3: Компанії GDT Systems Inc. країна реєстрації Британські Віргінські острови.

Третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Батова Людмила Григорівна, м. Дніпро;

Третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія Бейт ЛТД", м. Дніпро

Третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Мейнзон ЛТД", м.Дніпро

про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішень щодо державної реєстрації щодо об`єктів нерухомого майна

та за заявою третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору Компанії ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.)

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Готельний комплекс-готель Асторія", м. Дніпро;

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Український дім Атлант", м.Дніпро;

відповідача -3: Компанії GDT Systems Inc. країна реєстрації Британські Віргінські острови; Третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Батова Людмила Григорівна, м. Дніпро;

Третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія Бейт ЛТД", м. Дніпро; Третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Мейнзон ЛТД", м.Дніпро

про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішень щодо державної реєстрації щодо об`єктів нерухомого майна

Суддя Первушин Ю.Ю.

за участю секретаря судового засідання Рустамова З.Р.

Від представників учасників справи :

від позивача: Буряк Олександр Євгенович, посвідчення адвоката №1099.

від відповідача-1: повноважний представник не з`явився.

від відповідача-2: Мудра Індіана Анатоліївна, довіреність №0401/2022-1 від 04.01.2022.

від відповідача-3: повноважний представник не з`явився.

від третьої особи-1: повноважний представник не з`явився.

від третьої особи-2: повноважний представник не з`явився.

від третьої особи-3: Угрин Віктор Миколайович, посвідчення адвоката №1259.

від третьої особи з самостійними вимогами: повноважний представник не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В провадженні Господарського суду Дніпропетровської області перебуває справа №904/4900/18 за позовом Компанії "M.S. GRAND PLAZA WORLDWIDE LIMITED", Лімассол Кіпр до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Готельний комплекс-готель Асторія", м.Дніпро; відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Український дім Атлант", м.Дніпро; відповідача -3: Компанії GDT Systems Inc. країна реєстрації Британські Віргінські острови; третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Батова Людмила Григорівна, м. Дніпро; третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія Бейт ЛТД", м.Дніпро; третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Мейнзон ЛТД", м.Дніпро про скасування державної реєстрації та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.12.2018 залучено як співвідповідачів - Товариство з обмеженою відповідальністю "Український дім Атлант" та Компанію GDT Systems Inc. країна реєстрації Британські Віргінські острови, реєстраційний номер 1775651 (ОуЕмСі Чемберз, Вікхемс Кей 1, Роуд Таун, Тортола, Британські Віргінські острови) до участі у справі №904/4900/18.

18.05.2020 до відділу канцелярії господарського суду Дніпропетровської області від Компанії Діджі Нет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.), Мае, Сейшельські Острови в порядку статті 49 Господарського процесуального кодексу України надійшла заява (позовна заява) про вступ Компанії ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.) у справу №904/4900/18 у якості третьої особи, яка заявляє самостійна вимоги щодо предмету спору до Товариства з обмеженою відповідальністю "Український дім Атлант", м. Дніпро; ДжіДіТі Сістемс Інк. (GDT SystemsInc.) Британські Віргінські острови; Товариства з обмеженою відповідальністю "Готельний комплекс-готель Асторія", м. Дніпро; Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю "Мейнзон ЛТД", м. Дніпро; Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Батова Людмила Григорівна, м. Дніпро; Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія Бейт ЛТД", м. Дніпро про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішень щодо державної реєстрації щодо об`єктів нерухомого майна (том-9 арк.с. 138-197).

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 27.05.2020 залучено до участі у справі №904/4900/18 Компанію ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.) () в якості третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору та прийнято до розгляду позовну заяву Компанії ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.), як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, до відповідача-1: Товариство з обмеженою відповідальністю "Готельний комплекс-готель Асторія", м.Дніпро; відповідач-2:Товариство з обмеженою відповідальністю "Український дім Атлант", м.Дніпро; відповідача -3: Компанія GDT Systems Inc. країна реєстрації Британські Віргінські острови; Третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Батова Людмила Григорівна, м. Дніпро; Третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія Бейт ЛТД", м.Дніпро; Третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Мейнзон ЛТД", м.Дніпро про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішень щодо державної реєстрації щодо об`єктів нерухомого майна.

Відповідно до вимог частини 3 статті 49 ГПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обов`язки позивача.

В процесі розгляду справи представник Компанії Діджі Нет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.), Мае, Сейшельські Острови адвокат Костюченко Наталія Олександрівна неодноразово з`являлась до судових засідань.

Повноваження представника Компанії ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.) адвоката Костюченко Наталії Олександрівни підтверджувались довіреністю від 31.01.2020 (том-9, арк.с. 188-197) строк якої сплив 12.02.2021 (том-9 арк.с. 194). В подальшому адвокат Костюченко Наталія Олександрівна неодноразово з`являлася до судових засідань в якості вільного слухача, що було відображено в протоколах судових засідань.

В судове засідання 31.01.2023 представник третьої особи с самостійними вимогами Компанії ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.) адвокат Костюченко Н.О. не з`явилась.

Клопотань або заяв від Компанії ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.) та її представника про розгляд справи за відсутності учасника, або про відкладення судового засідання до суду не надходило.

Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. На цьому акцентувала увагу Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12 січня 2023 року по справі №9901/278/21.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначена рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Процесуальний порядок провадження у господарських справах визначається Господарським процесуальним кодексом України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів господарсько-процесуальних правовідносин та їх гарантій.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 14 Господарського процесуального кодексу України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до частини першої статті 41 Господарського процесуального кодексу України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відповідно до частини першої статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу.

Згідно зі статтею 46 Господарського процесуального кодексу України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, сторони (позивачі та відповідачі) також мають ще коло прав і обов`язків, передбачених статтею 46 Господарського процесуального кодексу України.

Одним із прав, які надаються учасникам справи, є право брати участь в судовому засіданні, якщо інше не визначено законом (пункт 2 частини першої статті 42 Господарського процесуального кодексу України). Однак, це право не є абсолютним, оскільки учасники зобов`язані з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою (пункт 3 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Крім того, за змістом частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи може відмовитися від свого права брати участь в судовому засіданні, заявивши клопотання про розгляд справи за його відсутності.

Отже, учасник справи має право:

а) брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника);

б) не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою.

Аналіз зазначених норм процесуального права свідчить про те, що учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Саме до наведених вище правових висновків дійшов Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 (п.п. 8.2- 8.7).

Також, в постанові Верховний суд у складі Об`єднаної палати касаційного господарського суду постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 наведено наступний аналіз наслідків неявки позивача в судове засідання.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання:

1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання;

2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання;

3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05 червня 2020 року у справі № 910/16978/19.

Натомість третя особа, як позивач із самостійними вимогами не забезпечив явку повноважного представника до судового засідання.

Господарський процесуальний кодекс України передбачає порядок судового розгляду справи у змагальному порядку за участю обох сторін.

Неявка позивача або його представника в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин неявки може означати втрату позивачем юридичного інтересу до розгляду його справи судом.

Разом з цим у разі, якщо позивач не з`явився в судове засідання, однак, повідомив суду інформацію про причини своє неявки, суд має здійснити оцінку поважності таких причин. За відсутності такого повідомлення суд приймає рішення про залишення заяви без розгляду.

Питання поважності причин є оціночним та залежить від доказів, якими підтверджуються відповідні обставини. Поважними причинами є лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язуються з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне вчинення певної процесуальної дії.

Що до можливості розгляду справи за відсутністю представника позивача Верховний суд в постанові від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 визначив наступну правову позицію.

Положення частини четвертої статті 202 та пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України передбачають подання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Право позивача самостійно визначати характер своєї участі в судовому засіданні, зокрема й через неявку до нього, повинне бути здійснене у належний, тобто визначений процесуальним законом спосіб: шляхом подання позивачем до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності. Лише, якщо позивач чітко висловив своє волевиявлення через клопотання про розгляд справи за його відсутності та за умови можливості розгляду справи за відсутності позивача в судовому засіданні, можливий судовий розгляд справи за відсутності позивача в судовому засіданні. Отже, відповідно до частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України виключенням для обов`язкового залишення позову без розгляду можуть вважатися обставини, якщо позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, суд розглядає справу по суті за умов, якщо: (1) позивач подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності та (2) його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. При цьому, суд може розглянути можливість вирішення спору за відсутності позивача (з`ясувати, чи не перешкоджає нез`явлення позивача вирішенню спору) лише якщо від позивача надійшло клопотання про такий розгляд (про розгляд справи за відсутності позивача). У разі, якщо від позивача до суду не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд не має права розглядати справу, а тому не зобов`язаний надавати оцінку наявності такої можливості.

Підсумовуючи наведене вище, господарський суд дійшов наступних висновків.

До судового засідання 31.01.2023 представник третьої особи із самостійними вимогами, який за статусом має права та обов`язки позивача, не з`явився, про час та місце судового засідання був обізнаний, поважних причин неявки суду не вказав, клопотання про розгляд справи без його участі не надав.

Про те, правова позиція Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду (постанова від 18.11.2022 по справі № 905/458/21 ) зазначає, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

З огляду на наведене, у зв`язку з неявкою представника третьої особи із самостійними вимогами, суд дійшов висновку, позовну заяву третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору - Компанії ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.) - залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 202, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Компанії ДіджіНет Сейлс ЛТД (DigiNet Sales ltd.), як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, до відповідача-1: Товариство з обмеженою відповідальністю "Готельний комплекс-готель Асторія", м. Дніпро; відповідача-2:Товариство з обмеженою відповідальністю "Український дім Атлант", м. Дніпро; відповідача -3: Компанія GDT Systems Inc. країна реєстрації Британські Віргінські острови; Третя особа-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу Дніпропетровської області Батова Людмила Григорівна, м. Дніпро; Третя особа-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Компанія Бейт ЛТД", м. Дніпро; Третя особа-3, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Товариство з обмеженою відповідальністю "Мейнзон ЛТД", м. Дніпро про визнання недійсним договору купівлі-продажу та скасування рішень щодо державної реєстрації щодо об`єктів нерухомого майна у справі № 904/4900/18 - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили 30.01.2023 та може бути оскаржена в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано - 06.02.2023.

Суддя Ю.Ю. Первушин