ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" січня 2023 р. Справа№ 910/32985/15

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Яковлєва М.Л.

суддів: Шаптали Є.Ю.

Гончарова С.А.

за участю секретаря судового засідання: Гончаренка О.С.

за участю представників учасників справи згідно протоколу судового засідання від 31.01.2023 у справі №910/32985/15 (в матеріалах справи)

розглянувши у відкритому судовому засіданні

матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 про відмову у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заміну сторони правонаступником

у справі № 910/32985/15 (суддя Підченко Ю.О.)

за позовом Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі»

до Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація - 111 Голосіївського району»

про стягнення 154 509,63 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 у справі № 910/32985/15 відмовлено у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заміну боржника - Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація - 111 Голосіївського району» його правонаступником - Комунальним підприємством «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району».

Постановляючи вказану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що:

- згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців, станом на момент подачі заяви про заміну сторони виконавчого провадження, запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи - Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» не внесено, зазначено статус юридичної особи - в стані припинення, а також відсутні відомості щодо правонаступників юридичної особи - Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району»;

- вказане свідчить про те, що наразі боржник - Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» як юридична особа не припинений.

Крім того, суд першої інстанції зазначив про те, що в матеріалах справи відсутній передавальний акт (сформований та затверджений) за яким права та обов`язки особи, яка приєднується, переходять до особи, до якої приєднуються.

Не погоджуючись із вказаним судовим рішенням, Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі» звернулася до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 у справі №910/32985/15 та прийняти нову ухвалу, якою замінити боржника - Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація - 111 Голосіївського району» на його правонаступника - Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району».

У апеляційній скарзі апелянт зазначив про те, що оскаржувана ухвала прийнята з порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, оскільки при розгляді справи судом першої інстанції порушено загальні принципи судочинства, закріплені у ст.ст. 86 (без належного з`ясування та обговорення усіх обставин справи), ст.ст. 73, 74, 76, 77, 78 (без належного аналізу наданих доказів) ГПК України.

У обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт послався на те, що судом першої інстанції не прийнято до уваги те, що:

- при реорганізації в формі злиття не має значення, чи вказано у передавальному акті про правонаступництво щодо певного майна, прав чи обов`язків адже правонаступник лише один, що унеможливлює виникнення будь-яких спорів щодо переходу майна, прав чи обов`язків;

- наявне триваюче порушення прав стягувача спричинене діями боржника та його правонаступника, які спрямовані на затримку процесу передачі прав і обов`язків складання передавального акту.

Крім того апелянт зауважив на тому, що залишення в силі оспорюваної ухвали призведе до подальшого порушення прав стягувача на стягнення заборгованості.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2022, справу №910/32985/15 передано на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді: Станік С.Р., Тищенко О.В..

З огляду на те, що апеляційна скарга надійшла до Північного апеляційного господарського суду без матеріалів справи, що у даному випадку унеможливлює розгляд поданої апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про необхідність витребування матеріалів даної справи у суду першої інстанції та відкладення вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, до надходження матеріалів справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.11.2022 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/32985/15 та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи №910/32985/15.

29.11.2022 через відділ документального забезпечення Північного апеляційного господарського суду від скаржника надійшло клопотання про усунення недоліків, до якого, зокрема, додані докази сплати судового збору.

14.12.2022 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали вказаної справи.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду №09.1-08/3840/22 від 19.12.2022 був призначений повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Згідно витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.12.2022, справу №910/32985/15 передано на розгляд колегії суддів у складі: Яковлєв М.Л. - головуючий суддя; судді - Шаптала Є.Ю., Гончаров С.А..

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.12.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 у справі №910/32985/15, розгляд апеляційної скарги призначено на 31.01.2023 о 10:00 год.

11.01.2023 до суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу в якому відповідач:

- зазначив про те, що: висновки Верховного Суду на які посилається апелянт винесені у справах обставини у яких не є подібними обставинам цієї справи; наявність непередбачувальних обставин, таких як COVID-19 та введення в Україні воєнного стану, а також участь у реорганізаційних заходах не тільки членів комісій з реорганізації, а й інших фізичних та юридичних осіб, унеможливили завершення заходів з реорганізації комунального підприємства у 2022 році; права апелянта як кредитора жодним чином не порушуються, так як він вправі звернутися до комісії із заявою про включення його вимог до передавального акту;

- просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувану ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Крім того, у відзиві на апеляційну скаргу відповідач зазначив про те, що на розгляді Північного апеляційного господарського суду перебували апеляційні скарги на ухвали про відмову у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заміну сторони правонаступником, якими ухвали суду першої інстанції були залишені без змін (справи № 910/16900/19 та № 5011-27/1672-2012), а до відзиву відповідачем додано копії відповідних постанов Північного апеляційного господарського суду.

17.01.2023 до суду від апелянта надійшла відповідь на відзив у якій апелянт, серед іншого, зазначив про те, що на даний час Верховним Судом відкрито провадження щодо розгляду касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду у справі № 910/16900/19. До відповіді на відзив апелянтом додана копія ухвали Верховного Суду від 09.01.2023 у справі № 910/16900/19.

Щодо наданих позивачем та відповідачем до суду апеляційної інстанції копії постанов та ухвали колегія суддів зазначає про те, що інформація щодо вказаних судових рішень є загальновідомою, їх тексти містяться в Єдиному державному реєстрі судових рішень, а відтак, такі документи не можна вважати додатковими доказами по справі.

Станом на 31.01.2023 до Північного апеляційного господарського суду інших відзивів на апеляційну скаргу та клопотань від учасників справи не надходило.

У судовому засіданні представник позивача апеляційну скаргу підтримав у повному обсязі та просив її задовольнити, представник відповідача проти задоволення апеляційної скарги заперечив, просив залишити її без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції - без змін.

Згідно із ст.269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву, заслухавши пояснення представників учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвалу суду першої інстанції не підлягає скасуванню чи зміні, з наступних підстав.

У грудні 2015 року Публічне акціонерне товариство «Київенерго» звернулось до Господарського суду м. Києва з позовом до Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» про стягнення основного боргу в сумі 143 233, 28 грн., пені в сумі 9 504,87 грн., 3% річних в сумі 781,23 грн. та інфляційних втрат в сумі 990, 25 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 11.03.2016 року по справі № 910/32985/15 позовні вимоги задоволено повністю, а саме:

- стягнуто з Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» основний борг за спожиту електричну енергію в сумі 143 233,28 грн., пеню в сумі 9 504, 87 грн., 3% річних в сумі 781,23 грн., інфляційні втрати в сумі 990,25 грн. та судовий збір в сумі 2 317, 64 грн.;

- повернуто Публічному акціонерному товариству «Київенерго» з Державного бюджету України зайво сплачену суму судового збору у розмірі 271,98 грн. на підставі платіжного доручення № U99 від 30.10.2015 р., оригінал якого знаходиться в матеріалах справи.

11.04.2016 на виконання вказаного рішення Господарським судом міста Києва видано відповідний наказ.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2017 затверджено мирову угоду по справі № 910/32985/15, укладену 15.07.2017 між Публічним акціонерним товариством «Київенерго» та Комунальним підприємством «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» у редакції наведеній у цій ухвалі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.06.2018 задоволено заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» та Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заміну сторони правонаступником, замінено позивача (стягувача) у справі № 910/32985/15 Публічне акціонерне товариство «Київенерго» його правонаступником Приватним акціонерним товариством «ДТЕК Київські Електромережі».

05.10.2022 до Господарського суду міста Києва від Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» надійшла заява про заміну сторони її правонаступником у якій заявник просив замінити боржника Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація - 111 Голосіївського району» на його правонаступника - Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району».

Подана заява обґрунтована наступним.

Київською міською радою 23.05.2018 прийнято рішення № 838/4902 «Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання» яким:

- вирішено реорганізувати Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» шляхом приєднання до Комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» () (п. 1);

- встановлено, що Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» є правонаступником усіх прав та обов`язків Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» (п. 2);

- Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» перейменовано на Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів (п. 3);

- виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації) доручено: здійснити організаційно-правові заходи, пов`язані з виконанням цього рішення (п.4.1.); утворити комісії з реорганізації та затвердити їх склад (п.4.2.); затвердити передавальні акти в установленому порядку (п.4.3.); затвердити нову редакцію статуту Комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів» (п.4.4.); закріпити за Комунальним підприємством «Центр обслуговування споживачів» , на праві господарського відання майно реорганізованих комунальних підприємств (п.4.5.); привести власні розпорядження у відповідність до цього рішення (п.4.6.).

У зв`язку з прийнятим Київською міською радою рішення № 838/4902 до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено запис про перебування в стані припинення Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району».

Заявник зазначає, що оскільки Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів» є правонаступником всіх прав та обов`язків Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району», а мирова угода у справі № 910/32985/15 залишається невиконаною, стягувач змушений звернутися до суду з заявою про заміну сторони боржника правонаступником з метою забезпечення можливості виконання мирової угоди від 15.02.2017, затвердженої ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2017 по справі № 910/32985/15.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 у справі № 910/32985/15 відмовлено у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заміну боржника - Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація - 111 Голосіївського району» його правонаступником - Комунальним підприємством «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району», що колегія суддів вважає вірним з огляду на таке.

Статтею 52 ГПК України встановлено, що:

- у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу (ч. 1);

- усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив (ч. 2);

- про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу (ч. 3).

Відповідно до положень ст. 334 ГПК України у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець. Суд розглядає заяву про заміну сторони її правонаступником у десятиденний строк з дня її надходження до суду у судовому засіданні з повідомленням учасників справи та заінтересованих осіб. Неявка учасників справи та інших осіб не є перешкодою для вирішення питання про заміну сторони виконавчого провадження. Ухвала про заміну сторони виконавчого провадження надсилається (надається) учасникам справи, а також державному виконавцю, приватному виконавцю в порядку, передбаченому статтею 242 цього Кодексу. Положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав та обов`язків від однієї особи до іншої. Виникнення процесуального правонаступництва безпосередньо пов`язане з переходом матеріальних прав між такими особами. Заміна сторони правонаступником відбувається, як правило, у випадках зміни суб`єкта права або обов`язку у правовідношенні, коли новий суб`єкт права (позивач, відповідач або третя особа) повністю або частково приймає на себе права чи обов`язки попередника.

Процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.

Отже, процесуальне правонаступництво, передбачене ГПК України, - це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні (аналогічний правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.08.2020 у справі № 917/1339/16).

У виконавчому провадженні заміна сторони виконавчого провадження відбувається на підставі статті 334 ГПК України , а саме у разі вибуття однієї із сторін виконавчого провадження суд замінює таку сторону її правонаступником. Заяву про заміну сторони її правонаступником може подати сторона (заінтересована особа), державний або приватний виконавець (частини перша, друга цієї статті).

Відповідно до ч. 5 ст. 334 ГПК України положення цієї статті застосовуються також у випадку необхідності заміни боржника або стягувача у виконавчому листі до відкриття виконавчого провадження.

Отже, процесуальне правонаступництво - це перехід процесуальних прав і обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні. Процесуальне правонаступництво випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони матеріального правовідношення її правонаступником) і відображає зв`язок матеріального і процесуального права.

Здійснення правонаступництва є результатом наявності визначеного юридичного складу, тобто сукупності юридичних фактів, необхідних і достатніх для того, щоб отримати відповідний ефект - наступництво в правах та обов`язках. У кожному конкретному випадку для вирішення питань щодо можливості правонаступництва суду слід аналізувати відповідні фактичні обставини, передбачені нормами матеріального права.

Частинами 1 та 5 ст. 104 ЦК України встановлено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників. Юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.

Згідно із ч. 1 ст. 106 ЦК України злиття, приєднання, поділ та перетворення юридичної особи здійснюються за рішенням його учасників або органу юридичної особи, уповноваженого на це установчими документами, а у випадках, передбачених законом, - за рішенням суду або відповідних органів державної влади.

Відповідно до ч.ч. 3, 4, 6 ст. 105 ЦК України учасники юридичної особи, суд або орган, що прийняв рішення про припинення юридичної особи, відповідно до цього Кодексу призначають комісію з припинення юридичної особи (комісію з реорганізації, ліквідаційну комісію), голову комісії або ліквідатора та встановлюють порядок і строк заявлення кредиторами своїх вимог до юридичної особи, що припиняється.

До комісії з припинення юридичної особи (комісії з реорганізації, ліквідаційної комісії) або ліквідатора з моменту призначення переходять повноваження щодо управління справами юридичної особи. Голова комісії, її члени або ліквідатор юридичної особи представляють її у відносинах з третіми особами та виступають у суді від імені юридичної особи, яка припиняється.

Кожна окрема вимога кредитора, зокрема щодо сплати податків, зборів, єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових коштів до Пенсійного фонду України, фондів соціального страхування, розглядається, після чого приймається відповідне рішення, яке надсилається кредитору не пізніше тридцяти днів з дня отримання юридичною особою, що припиняється, відповідної вимоги кредитора.

У відповідності до ст. 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців повинні міститися дані про юридичних осіб правонаступників.

Частиною 8 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» передбачено, що у разі приєднання юридичних осіб здійснюється державна реєстрація припинення юридичних осіб, що припиняються у результаті приєднання, та державна реєстрація змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються. Приєднання вважається завершеним з дати державної реєстрації змін до відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі, щодо правонаступництва юридичної особи, до якої приєднуються.

Отже, вирішуючи питання про правонаступництво, потрібно мати на увазі, що істотне значення у справі має як запис в установчих документах про правонаступництво, так і фактично здійснені організаційно-економічні перетворення, з якими чинне законодавство пов`язує перехід майнових прав та обов`язків, а саме: рішення власника (власників), підписання розподільчого балансу тощо (у випадку виділу), а відтак у вирішенні питань, пов`язаних з правонаступництвом, слід здійснювати аналіз документів, що стосуються переходу прав і обов`язків на майно (майнові права).

З матеріалів справи слідує, що рішенням Київської міської ради від 23.05.2018 №838/40902 «Про реорганізацію комунальних підприємств шляхом приєднання» вирішено реорганізувати Комунальне підприємство «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» шляхом приєднання до Комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» (), встановлено, що що Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» є правонаступником усіх прав та обов`язків Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району», Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» перейменовано на Комунальне підприємство «Центр обслуговування споживачів, а також доручено виконавчому органу Київської міської ради (Київській міській державній адміністрації), серед іншого, утворити комісії з реорганізації та затвердити їх склад та затвердити передавальні акти в установленому порядку.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 27.08.2018 №1555, серед іншого, утворено комісію з реорганізації Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» шляхом приєднання до Комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» та встановлено провести інвентаризацію майна комунальних підприємств, у тому числі КП «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району».

Пунктом 58.2 вказаного рішення передбачено за результатами інвентаризації скласти передавальні акти, якими визначити всі права та обов`язки, а також майно Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» та передати передавальний акт на затвердження до виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

За змістом положень ч. 2 ст. 107 ЦК України після закінчення строку для пред`явлення вимог кредиторами та задоволення чи відхилення цих вимог комісія з припинення юридичної особи складає передавальний акт (у разі злиття, приєднання або перетворення) або розподільчий баланс (у разі поділу), який має містити положення про правонаступництво щодо майна, прав та обов`язків юридичної особи, що припиняється шляхом поділу, стосовно всіх її кредиторів та боржників, включаючи зобов`язання, які оспорюються сторонами.

Передавальний акт та розподільчий баланс затверджуються учасниками юридичної особи або органом, який прийняв рішення про її припинення, крім випадків, встановлених законом (ч. 3 ст. 107 ЦК України).

Як вірно встановлено судом першої інстанції, станом на час розгляду заяви передавальний акт, за яким права та обов`язки особи, яка приєднується, переходять до особи, до якої приєднуються, не сформований та не затверджений.

При цьому колегія суддів зазначає і про те, що розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 02.09.2021 № 1893 дату завершення заходів з реорганізації комунальних підприємств, у тому числі КП «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району», було змінено на 01 вересня 2022 року та у подальшому згідно із розпорядженням Київської міської військової адміністрації від 24.10.2022 № 706 - на 31 грудня 2025 року.

Слід зазначити і про те, що згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб і фізичних осіб-підприємців, станом на момент подачі заяви про заміну сторони виконавчого провадження, запис про державну реєстрацію припинення юридичної особи - Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» не внесено, зазначено статус юридичної особи - в стані припинення. Відомості щодо правонаступників юридичної особи - Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» у державному реєстрі також відсутні.

Щодо посилань апелянта на висновки Верховного Суду, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду у справі №910/5953/17 колегія суддів зазначає, що предметом розгляду у справі № 910/5953/17 були правовідносини, пов`язані з обставинами правонаступництва акціонерного товариства «Укрзалізниця» стосовно державного підприємства «Донецька залізниця» за спеціальною процедурою, яка визначалась Законом України «Про особливості утворення публічного акціонерного товариства залізничного транспорту загального користування» та прийнятими на його виконання постановами Кабінету Міністрів України від 25.06.2014 № 200 «Про утворення публічного акціонерного товариства «Українська залізниця» та від 12.11.2014 № 604 «Деякі питання інвентаризації майна підприємство та установ залізничного транспорту загального користування, яке розміщене на тимчасово окупованій території та території проведення антитерористичної операції», а відтак правовідносини правонаступництва у справі № 910/5953/17 не є тотожними правовідносинам правонаступництва у цій справі, а відтак висновки, викладені у вказаній постанові не можуть бути застосовані до спірних правовідносин.

Зважаючи на викладені обставини, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що правонаступництво Комунального підприємства «Житлово-експлуатаційна організація-111 Голосіївського району» шляхом приєднання до Комунального підприємства «Центр обслуговування споживачів Шевченківського району» не відбулось та, відповідно, відмовив у задоволенні заяви Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» про заміну сторони виконавчого провадження у справі № 910/32985/15.

Щодо інших аргументів сторін колегія суддів зазначає, що вони були досліджені та не наводяться у судовому рішенні, позаяк не покладаються в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа Серявін проти України, § 58, рішення від 10.02.2010). Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Дослідивши матеріали наявні у справі, апеляційний суд робить висновок, що суд першої інстанції дав належну оцінку доказам по справі та виніс законне обґрунтоване судове рішення, яке відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам і матеріалам справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновку місцевого господарського суду з огляду на вищевикладене.

Згідно з ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що скаржник не довів обґрунтованість своєї апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог суду не надав, апеляційний суд погоджується із ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 у справі №910/32985/15, отже підстав для її скасування або зміни в межах доводів та вимог апеляційної скарги не вбачається.

Враховуючи вимоги та доводи апеляційної скарги, апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» задоволенню не підлягає.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за подачу апеляційної скарги покладаються позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 267-271, 273, 275, 276, 281-285, 287 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «ДТЕК Київські електромережі» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 у справі №910/32985/15 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 у справі №910/32985/15 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Повернути до Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/32985/15.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 31.01.2023.

Головуючий суддя М.Л. Яковлєв

Судді Є.Ю. Шаптала

С.А. Гончаров