ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" січня 2023 р. м. Київ Справа № 911/1370/22

Господарський суд Київської області у складі судді Бабкіної В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Керівника Бориспільської окружної прокуратури (08301, Київська обл., м. Бориспіль, вул. Героїв Небесної сотні, 21) в інтересах держави в особі

Яготинської міської ради (07700, Київська обл., Бориспільський р-н, м. Яготин, вул. Незалежності, 67)

до Товариства з обмеженою відповідальністю М-7 Трейд (69032, м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, 57, оф. 36)

про визнання недійсними додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору № 42 від 15.02.2022 р. та стягнення надмірно сплачених коштів у сумі 14376,00 грн. за договором № 42 від 15.02.2022 р.,

секретар судового засідання: Ковальчук С.О.

Представники сторін:

від прокуратури: Галась О.М. прокурор (посвідчення № 055447);

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Бориспільської окружної прокуратури (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Яготинської міської ради (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю М-7 Трейд (далі ТОВ М-7 Трейд, відповідач) про визнання недійсними додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору № 42 від 15.02.2022 р. та стягнення надмірно сплачених коштів у сумі 14376,00 грн. за договором № 42 від 15.02.2022 р.

Обґрунтовуючи позов, прокурор зазначає, що укладення додаткових угод до договору про закупівлю бензину та дизельного палива з порушенням законодавства про публічні закупівлі порушує принципи ефективного та прозорого здійснення закупівлі, створення добросовісної конкуренції у сфері закупівлі, максимальної ефективності та економії, а також створює ризики до протиправного витрачання коштів бюджету, нераціонального та неефективного їх використання. При цьому, укладення додаткових угод всупереч нормам ЦК України, ГК України, Закону України «Про публічні закупівлі» є прямим порушенням законності в бюджетній системі та інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування, як розпорядника бюджетних коштів, у зв`язку з чим прокурор просить суд визнати недійсними додаткові угоди №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору № 42 від 15.02.2022 р. та стягнути з відповідача надмірно сплачені кошти в сумі 14376,00 грн. за договором № 42 від 15.02.2022 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 29.09.2022 р. було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання на 24.10.2022 р.

Підготовче засідання відкладалось.

20.10.2022 р. до Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшла заява б/н від 17.10.2022 р. (вх. № 14719/22 від 20.10.2022 р.), за змістом якої останній просить суд продовжити строк проведення підготовчого провадження та відкласти підготовче засідання, призначене на 24.10.2022 р., на іншу дату для того, щоб відповідач мав можливість скористатися правом на поданя відзиву, оскільки ухвали про відкриття провадження у справі відповідач не отримував; надати представнику відповідача адвокату Черкашину І.І. (РНОКПП НОМЕР_1 ) доступ до матеріалів справи в підсистемі Електронний суд та додати до справи відомості про адвоката Черкашина І.І., як представника відповідача; всю подальшу кореспонденцію по даній справі надсилати на поштову адресу представника відповідача Черкашина І.І.: 69035, м. Запоріжжя, а/с 7569; позовну заяву Керівника Бориспільської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Яготинської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю М-7 Трейд про визнання недійсними додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору № 42 від 15.02.2022 р. та стягнення надмірно сплачених коштів у сумі 14376,00 грн. за договором № 42 від 15.02.2022 р. направити за підсудністю до Господарського суду Запорізької області, з огляду на те, що місцезнаходженням відповідача є м. Запоріжжя.

У судовому засіданні 24.10.2022 р., розглянувши заяву представника відповідача б/н від 17.10.2022 р. (вх. № 14719/22 від 20.10.2022 р.) в частині направлення позовної заяви за підсудністю до Господарського суду Запорізької області, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для її задоволення, про що без виходу до нарадчої кімнати було постановлено протокольну ухвалу, з підстав, викладених в ухвалі від 24.10.2022 р.

07.11.2022 р. до Господарського суду Київської області від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву б/н від 03.11.2022 р. (вх. № 15763/22 від 07.11.2022 р.), за змістом якого відповідач просить суд поновити пропущений процесуальний строк на подання відзиву та прийняти даний відзив до матеріалів справи і врахувати його при ухваленні рішення. Окрім того, представник відповідача у відзиві зазначав, що Яготинська міська рада не є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, внаслідок чого у прокурора відсутні повноваження на представництво та звернення до суду для захисту інтересів держави з позовом про визнання недійсними угод та стягнення коштів. У даному випадку інтерес держави як такий відсутній, оскільки, як вважає відповідач, якщо судом буде задоволено даний позов, то держава все одно не одержить ніякого конкретного матеріального чи нематеріального блага, і кошти, які є предметом позову, не будуть стягнуті до державного бюджету, а надходження коштів до місцевого бюджету не є питанням порушення інтересів держави. Разом з тим, представник відповідача у відзиві на позовну заяву вказував, що, у відповідності до умов пункту 3.4 договору, постачальником було внесено пропозиції щодо внесення змін до договору після його підписання. На підтвердження зміни ціни на ринку останнім було надано документальні підтвердження щодо рівня цін на паливо на ринку України. ТОВ М-7 Трейд, разом з листами-пропозиціями про зміну ціни та документальними підтвердженнями рівня цін станом на дату таких пропозицій, надсилало Яготинській міській раді підписані зі свого боку додаткові угоди, однак замовником було підписано та опубліковано в ЕСЗ зазначені угоди тільки після розгляду таких пропозицій 05.04.2022 р.

Щодо клопотання відповідача про поновлення пропущеного процесуального строку для подання відзиву слід зазначити, що, за наявними у справі матеріалами, встановлений ухвалою суду від 29.09.2022 р. 16-денний строк для подання відповідачем відзиву на позов останнім пропущений не був, оскільки матеріали справи на час подання відзиву не містили належних доказів направлення та, відповідно, вручення відповідачеві вказаної ухвали з огляду на відсутність фінансування поштових відправлень у Господарського суду Київської області. Відповідно, строк не був пропущеним, і підстави для вирішення судом питання щодо його поновлення є відсутніми, про що зазначено в ухвалі суду від 21.11.2022 р.

23.11.2022 р. до Господарського суду Київської області від Керівника Бориспільської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив № 51/2-4354вих-22 від 21.11.2022 р. (вх. № 16953/22 від 23.11.2022 р.), за змістом якої останній зазначає, що в позовній заяві Бориспільської окружної прокуратури № 51/2-279 від 12.08.2022 р. прокурором наведено, в чому полягає порушення інтересів держави, долучено листи від органів, уповноважених на захист цих інтересів, та підтверджено виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру, у зв`язку з чим підстави для здійснення прокурором представництва інтересів держави в особі Яготинської міської ради, на переконання останнього, є достатніми. Окрім того, Керівник Бориспільської окружної прокуратури в даній відповіді на відзив вказує, що доводи представника відповідача щодо обставин укладення додаткових угод від 05.04.2022 р. №№ 1, 2, 3, 4 є надуманими і такими, що спростовуються доказами, поданими прокурором на підтвердження позовних вимог.

15.12.2022 р. до Господарського суду Київської області від представника Яготинської міської ради надійшла відповідь на відзив б/н від 10.12.2022 р. (вх. № 18520/22 від 15.12.2022 р.), за змістом якої позивач підтримує позов Бориспільської окружної прокуратури та просить суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись при цьому на таке.

Пропозиція ТОВ «М7-Трейд» від 15.02.2002 р. та лист ТОВ «Національно експертно-правової групи» № 14/02-1 від 14.02.2022 р.; пропозиція ТОВ «М7-Трейд» від 22.02.2022 р. та лист ТОВ «Національно експертно-правової групи» № 22/02-1 від 22.02.2022 р.; пропозиція ТОВ «М7-Трейд» від 10.03.2022 р. та цінова довідка Чернівецької промислової палати № 314 від 10.03.2022 р.; пропозиція ТОВ «М7-Трейд» від 21.03.2022 р. та цінова довідка Чернівецької промислової палати № 345 від 21.03.2022 р., на які посилається відповідач, до Яготинської міської ради не надходили. Тому твердження ТОВ «М7-Трейд», що додаткові угоди № 1, 2, 3, 4 укладалися по мірі надходження вказаних пропозицій та довідок не відповідають дійсності. Поряд з цим, додаткові угоди №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. були укладені та опубліковані в електронній системі закупівель 05.04.2022 р. і підставою для цього була копія цінової довідки Чернівецької торгово-промислової палати № 349 від 31.03.2022 р., яка була подана до Яготинської міської ради ТОВ «М7-Трейд», а також оприлюднена в системі закупівель 05.04.2022 р. Водночас, листи ТОВ «Національно експертно-правової групи» № 14/02-1 від 14.02.2022 р. та № 22/02-1 від 22.02.2022 р., а також цінові довідки Чернівецької промислової палати № 314 від 10.03.2022 р. та № 345 від 21.03.2022 р., Яготинською міською радою в електронній системі закупівель не оприлюднювалися в зв`язку з їх відсутністю.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 19.12.2022 р. було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 19 січня 2023 р.

У судовому засіданні 19.01.2023 р. прокурор позовні вимоги підтримувала; представники позивача та відповідача у судове засідання не з`явилися, про дату, час і місце судового засідання всі учасники процесу були повідомлені.

У судовому засіданні 19.01.2023 р. було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, суд

встановив:

Як слідує з позову Бориспільської окружної прокуратури, Яготинською міською радою було проведено відкриті торги щодо закупівлі товарів за кодом ДК 021:2015:09130000-9 Нафта і дистиляти: 11990 літрів бензину А-95 та 4450 літрів дизельного палива.

Оголошення про проведення відкритих торгів опубліковано 05.01.2022 р. на веб-порталі уповноваженого органу у сфері публічних закупівель «Prozorro» (UA-2022-01-05-000974-a). Кінцевий строк подання тендерних пропозицій замовником визначено 21.01.2022 р.

Учасниками відкритих торгів зареєструвалися: TOB «М-7 Трейд», ТОВ «Вастон», ТОВ «Лівайн торг», ТОВ «Глобал сейл».

За результатами проведеного аукціону та розгляду тендерної пропозиції уповноваженою особою Яготинської міської ради, відповідно до протоколу щодо прийняття рішення від 28.01.2022 р., було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір з TOB «М-7 Трейд», як з переможцем процедури відкритих торгів.

15.02.2022 р. між Яготинською міською радою (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «М-7 Трейд» (учасник) було укладено договір № 42 про поставку товару найменуванням за кодом ДК 021:2015:09130000-9 Нафта і дистиляти (бензин А-95 та дизельне паливо) за талонами.

Відповідно до п. 1.1 договору учасник зобов`язується у 2022 році поставити замовнику товари, зазначені в оголошені про проведення торгів, а замовник прийняти і оплатити їх.

Найменування товару за кодом ДК 021:2015:09130000-9 Нафта і дистиляти (бензин А-95 (талони) та дизельне паливо (талони). Одиниця виміру товару 1 літр. Кількість: бензин марки А-95 - 11990 л, дизельне паливо - 4450 л. Ціна договору становить 461205,00 грн., у тому числі ПДВ 76867,50 грн. (п.п. 1.2, 1.3, 3.1 договору).

Відповідно до п.п. 4.3, 4.4 договору розрахунки сторін за даним договором здійснюються на підставі видаткової накладної. До рахунку додаються: видаткова накладна на отримання товару та податкова накладна, сертифікати відповідності чи свідоцтво про визнання відповідності, видані у порядку, встановленому законодавством.

Згідно з п. 10.1 договору він набирає чинності з моменту укладання та діє до 31.12.2022 р. включно.

У відповідності з п. 11.4 договору умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Відповідно до п. 11.5 договору істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема, з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії; 3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

З матеріалів справи вбачається, що TOB «М-7 Трейд» було направлено на адресу Яготинської міської ради лист № 057/04 від 05.04.2022 р. про внесення змін до договору закупівлі, в якому зазначалось, що необхідність внесення змін до договору обгрунтовується виникненням економічних обставин, пов`язаних із зміною ціни товарів на ринку нафтопродуктів, які підтверджуються висновком Торгово-промислової палати, у зв`язку з чим виникла необхідність збільшити ціну за одиницю товару. Зазначеним листом ТОВ «М-7 Трейд» повідомляло Яготинську міську раду про підвищення ціни за одиницю товару, яка передбачена договором № 42 від 15.02.2022 р., до наступної: бензин А-95 - 40 грн./л, дизельне паливо - 40 грн./л.

В якості додатку до листа № 057/04 від 05.07.2022 р., TOB «М-7 Трейд» було додано цінову довідку № 349 від 31.03.2022 р. Чернівецької торгово-промислової палати, оприлюднену на веб-порталі уповноваженого органу у сфері публічних закупівель «Prozorro», яка містить інформацію щодо середньої ціни на пальне на АЗС України станом на 23.02.2022 р. та 30.03.2022 р. з відображенням зміни ціни (+/-) у відсотках згідно даних офіційного веб-сайту Мінфін (джерело інформації: https://index.minfin.com.ua/markets/fuel).

05.04.2022 р. сторонами договору № 42 від 15.02.2022 р. було укладено додаткові угоди №№ 1, 2, 3, 4 до нього про зменшення кількості товару, який учасник зобов`язується поставити замовнику.

Так, відповідно до п. 1 додаткової угоди № 1 від 05.04.2022 р. про внесення змін до договору № 42 від 15.02.2022 р., сторонами визначено нову редакцію пункту 1.3 договору, а саме: « 1.3. Кількість: бензин марки А-95 - 10921,124 л, дизельне паливо - 4046,252 л».

Згідно додаткової угоди № 2 від 05.04.2022 р. цей же пункт викладено в такій редакції: « 1.3. Кількість: бензин марки А-95 - 9938,800 л, дизельне паливо - 3683,034 л».

Додатковою угодою № 3 від 05.04.2022 р. було внесено зміни до положень договору: « 1.3. Кількість: бензин марки А-95 - 9035,756 л, дизельне паливо - 3348,394 л».

Додатковою угодою № 4 від 05.04.2022 р. сторони виклали п. 1.3 в наступній редакції договору № 42 від 15.02.2022 р.: « 1.3. Кількість: бензин марки А-95 - 8452,95 л, дизельне паливо - 3077,175 л».

Згідно з п. 2 додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. інші умови договору, не порушені даними додатковими угодами, залишаються незмінними.

Таким чином, визначена договором № 42 від 15.02.2022 р. істотна умова щодо предмету закупівлі була змінена додатковими угодами №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р., оскільки кількість бензину марки А-95, який TOB «М-7 Трейд» зобов`язалося поставити Яготинській міській раді, було зменшено сумарно на 3537,05 л, а обсяги поставок дизельного палива скорочено на 1372,825 л.

Водночас, сторонами було залишено в силі п. 3.1 договору щодо визначення загальної вартості договору № 42 від 15.02.2022 р. в сумі 461205,00 грн., у тому числі ПДВ 76867,50 грн.

02.05.2022 р. TOB «М-7 Трейд» та Яготинською міською радою було підписано додаткову угоду № 5 до договору № 42 від 15.02.2022 р., згідно з п. 1 якої сторони домовилися про дострокове припинення дії договору, починаючи з 03.05.2022 р.

На виконання умов договору Яготинська міська рада отримала згідно видаткової накладної № Р000000596 від 05.04.2022 р. бензин А-95 - 800 л за ціною 40,00 грн. за літр, дизельне паливо - 400 л за ціною 40,00 грн. за літр.

На рахунок TOB «М-7 Трейд» Яготинська міська рада згідно платіжного доручення від 06.04.2022 р. № 157 перерахувала 48000,00 грн.

Отже, у зв`язку із значним зменшенням кількості товарів, що мали бути поставлені в рамках закупівлі, додатковими угодами фактично було змінено ціну за їх одиницю, а саме - після підписання додаткових угод ціна збільшилася до 40,00 грн. за 1 л бензину марки А-95 та до 40,00 грн. за 1 л дизельного палива.

Таким чином, внаслідок укладення зазначених вище додаткових угод, ціна 1 літру бензину А-95 збільшилась на 11,80 грн., а 1 літру дизельного палива - на 12,34 грн.

Як слідує з позову, вивченням даних, які знаходяться в публічному доступі на офіційному веб-сайті Мінфіну, прокуратурою було встановлено, що цінова довідка Чернівецької торгово-промислової палати № 349 від 31.03.2022 р. містить недостовірну інформацію, а саме - вартість бензину А-95 на АЗС по Україні станом на 30.03.2022 р. складала 42,55 грн., а дизельного палива 43,37 грн. Проте, згідно даних того ж інформаційного джерела, до якого відсилає вказана цінова довідка (https://index.minfm.com.ua/markets/fuel), середні ціни на пальне по Україні у березні 2022 року, зокрема, станом на 30.03.2022 р., перебували на такому рівні: бензин А-95 33,70 грн., дизельне паливо 36,98 грн. Тобто, ціни на пальне станом на 30.03.2022 р. у довідці Чернівецької торгово-промислової палати № 349 від 31.03.2022 р. є завищеними порівняно з тими цінами, які знаходяться в публічному доступі за посиланням, наведеним у пункті довідки «джерела інформації». Тому наведений у ціновій довідці розрахунок динаміки збільшення ціни з 23.02.2022 р. по 30.03.2022 р., згідно якого ціна бензину А-95 збільшилась на 19,93%, а дизельного палива - на 25,17%, є таким, що суперечить використаним публічним даним, а отже - невірним.

Водночас, відповідно до листа Чернівецької торгово-промислової палати № 66 від 16.06.2022 р., цінова довідка № 349 від 31.03.2022 р. Товариству з обмеженою відповідальністю «М-7 Трейд» не видавалась. При цьому, в листі зазначалося, що цінова довідка за № 349 видавалася Чернівецькою торгово-промисловою палатою 22.03.2022 р., однак замовником була інша юридична особа.

З огляду на викладене, прокурор зазначав, що у провадженні сектору дізнання відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000057 від 22.06.2022 р. за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, досудове розслідування у якому розпочато за фактом використання завідомо підробленого документа - цінової довідки Чернівецької торгово-промислової палати № 349 від 31.03.2022 р.

Окрім того, на переконання прокурора, TOB «М-7 Трейд» взагалі не мало наміру постачати товар відповідно до договору № 42 від 15.02.2022 р. за ціною, обумовленою договором, про що свідчить наступне.

У тендерній пропозиції б/н від 28.01.2022 р., яка оприлюднена на інтернет-ресурсі «Prozorro», TOB «М-7 Трейд» зазначило та підписало зобов`язання про те, що, вивчивши тендерну документацію та технічне завдання, має можливість та погоджується виконати вимоги замовника та договору, а також згодне дотримуватися умов цієї тендерної пропозиції протягом 90 днів із дати кінцевого строку подання тендерних пропозицій. Вартість товарів за одиницю в тендерній пропозиції ТОВ «М-7 Трейд» встановлена така: бензин марки А-95 - 28,20 грн./л, дизельне паливо - 27,66 грн./л. Водночас, на час подання вказаної цінової пропозиції (28.01.2022 р.), відповідно до загальнодоступної інформації Мінфіну, розміщеної на веб-сайті https://index.minfm.com.ua/markets/fliel, ціна бензину марки А-95 в Україні становила 32,75 грн., дизельного пального - 32,06 грн., тобто була значно вища за ціну, запропоновану учасником відкритих торгів. Заниження цін у тендерній пропозиції учасника ТОВ «М-7 Трейд» підтверджується також листом Державної служби статистики України № 09.5-05/137-22 від 19.05.2022 р., згідно якого зазначено, що в січні 2022 року середня вартість бензину А-95 по Україні становила 31,46 грн., по Київській області 30,32 грн., в той час як середня вартість дизельного палива по Україні 30,32 грн., а по Київській області 30,28 грн.

З урахуванням викладеного, за висновком прокуратури, подання замовнику - Яготинській міській раді пропозиції зі значно нижчою ціною на бензин та дизельне пальне, ніж існувала на внутрішньому ринку України, свідчить про заниження відповідачем ціни з метою отримання перемоги у відкритих торгах.

Із змісту зазначених вище додаткових угод, укладених в один день, вбачається послідовна зміна кількості товару в бік зменшення, в результаті чого додатковою угодою № 4 обсяги поставок бензину А-95 зменшено до 8452,95 л, а дизельного палива - до 3077,175 л, залишаючи незмінною загальну вартість договору 461205,00 грн.

Наведені обставини учасниками процесу не спростовані.

Також прокурор наголошував на тому, що в результаті укладення з порушенням вимог закону додаткових угод, якими незаконно збільшено ціну товару, з місцевого бюджету безпідставно та у надмірній сумі сплачено відповідачу кошти у розмірі 14376,00 грн., виходячи з того, що Яготинська міська рада за отриманий товар за умовами первісного договору мала сплатити загалом 33624,00 грн., однак фактично сплатила 48000,00 грн.

Наведене загалом слугувало підставою для звернення прокурора з даним позовом до суду про визнання недійсними додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору № 42 від 15.02.2022 р., укладених між Яготинською міською радою та Товариством з обмеженою відповідальністю М-7 Трейд, та про стягнення з відповідача на користь позивача 14376,00 грн. надмірно сплачених коштів.

Частиною 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України визначено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст. 174 ГПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч. 4 цієї статті.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.

Так, встановлюючи відсутність підстав для представництва інтересів держави, обов`язковими є висновки Конституційного Суду України, викладені у рішенні від 08.04.1999 р. № 3-рп/99, про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини). Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств. Оскільки «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обгрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необгрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 р. у справі № 806/1000/17.

Відповідно до п.п. 39, 43 постанови Великої палати Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18, звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Згідно з п. 61 постанови Верховного Суду від 17.10.2018 р. у справі № 910/11919/17 прокурор доводить бездіяльність органу, в інтересах якого він звертається до суду, а не можливість чи неможливість такого органу самостійно звернутися із цим позовом до суду.

Відповідно до правової позиції, викладеної, зокрема, у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.09.2018 р. у справі № 924/1237/18, від 21.12.2018 р. № 922/901/17, від 26.02.2019 р. № 905/803/18 «не здійснення захисту виявляється у свідомій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається».

Слід зазначити, що згідно зі ст. 142 Конституції України та ч. 3 ст. 16 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні, матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування, зокрема, є доходи місцевих бюджетів, інші кошти, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, а також об`єкти їхньої спільної власності, що перебувають в управлінні районних і обласних рад.

Згідно зі статтею 145 Конституції України права органів самоврядування захищаються у судовому порядку.

При зверненні прокурора з позовом суд згідно з принципом juranovitcuria («суд знає закони») під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи прокурора щодо наявності чи відсутності повноважень органу (-ів), в інтересах яких звернувся прокурор.

У спорах, які пов`язані з проведенням публічних закупівель, позивачами можуть бути декілька уповноважених органів, які здійснюють контроль і моніторинг у сфері публічних закупівель, в залежності від повноважень, в межах яких ці органи діють, та характеру спірних правовідносин (предмета та підстав позову). Водночас положеннями нормативно-правових актів, які стосуються діяльності центральних органів виконавчої влади, не можуть бути визначені конкретні предмети і підстави позовів, з якими уповноважений орган має право звернутись до суду, оскільки зазначене було б неправомірним обмеженням повноважень такого органу у визначенні способу захисту та забезпечення здійснення судового захисту інтересів держави.

При визначенні органу, в інтересах якого пред`являється позов, прокурор не повинен перелічувати усі без винятку органи, уповноважені державою на здійснення повноважень із захисту інтересів держави у відповідному спорі, оскільки згідно зі статтею 53 ГПК України, статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурору достатньо довести, що орган, в інтересах якого заявлено позов, уповноважений на здійснення відповідних функцій у спірних правовідносинах.

Відповідно до ст. 60 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні територіальним громадам сіл, селищ, міст, районів у містах належить, зокрема, право комунальної власності на рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, та інше майно і майнові права, рухомі та нерухомі об`єкти, визначені відповідно до закону як об`єкти права комунальної власності, а також кошти, отримані від їх відчуження.

Право комунальної власності територіальної громади захищається законом на рівних умовах з правами власності інших суб`єктів. Від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради (ч. 5 ст. 16 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні).

Таким чином, уповноваженим державою органом у спірних правовідносинах є Яготинська міська рада, яка у відповідності до ст. 18-1 Закону України Про місцеве самоврядування в Україні має повноваження звертатись до суду з метою реалізації повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Поряд з цим, згідно з приписами ст. 131-1 Конституції України прокуратура в Україні здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно. "Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається. "Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною. "Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, підстави для представництва прокурором у даній справі інтересів держави в особі Яготинської міської ради обгрунтовані тим, що остання була попередньо повідомлена про виявлені порушення листом Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури № 51/2-154 від 01.06.2022 р., в якому вказувалось на недотримання ст.ст. 526, 629 ЦК України, ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» при закупівлі органом місцевого самоврядування бензину марки А-95 та дизельного палива.

У відповідь на вищевказаний лист Яготинська міська рада поінформувала прокурора листом № 08-28/1292 від 02.06.2022 р., що зміна умов договору про закупівлю додатковими угодами №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. відбувалась за документального підтвердження коливання ціни за одиницю товару, яким слугувала цінова довідка Чернівецької торгово-промислової палати № 349 від 31.03.2022 р., що відповідає вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а також те, що сам договір вже припинено на підставі додаткової угоди № 5 від 02.05.2022 р.

На лист Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури № 51/2-191 від 22.06.2022 р. про те, що цінова довідка № 349 від 31.03.2022 р. Товариству з обмеженою відповідальністю «М-7 Трейд» не видавалась, Яготинська міська рада листом № 08-28/1526 від 24.06.2022 р. не надала відповіді на питання щодо вжитих або запланованих заходів з повернення надміру перерахованих коштів.

Оскільки уповноваженим органом самостійно не вживались заходи щодо звернення до суду з позовом про визнання недійсними оскаржуваних додаткових угод протягом розумного строку, тому Бориспільською окружною прокуратурою 28.06.2022 р. було повідомлено Яготинську міську раду про намір здійснення представництва в суді законних інтересів держави на підставі ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Згідно з ч. 3 ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля тощо.

Разом з тим, нормами ст. 18-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що позивачем у судах загальної юрисдикції може бути орган місцевого самоврядування, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Оскільки лише раціональне та ефективне використання бюджетних коштів може покращити стан задоволення потреб об`єднаної територіальної громади та сприяти належному функціонуванню місцевого самоврядування, публічні торги для закупівлі бензину та дизельного палива мали бути проведені Яготинською міською радою з метою обрання найбільш економічно вигідної цінової пропозиції.

З огляду на зазначене, надмірні витрати з боку Яготинської міської ради, понесені у зв`язку з укладенням додаткових угод від 05.04.2022 р., суперечать принципам здійснення публічних закупівель та є підставою для звернення нею до суду.

Поряд з цим, згідно з частиною 1 статті 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» до головних завдань органів державного фінансового контролю відносить здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, ефективним використанням коштів і майна у бюджетних установах.

Відповідно до ч. 4 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

У відповідності до Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 43 від 03.02.2016 р., Державна аудиторська служба є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю. При цьому, відповідно до наказу Держаудитслужби України №23 від 02.06.2016 міжрегіональним територіальним органом Держаудитслужби є Північний офіс Держаудитслужби.

Відповідно до п.п. 8, 10 ст. 10 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» органу державного фінансового контролю надається право, зокрема, порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Отже, орган державного фінансового контролю здійснює контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

З урахуванням наведеного, Північний офіс Держаудислужби є органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель.

Бориспільською окружною прокуратурою листом № 51/2-153 від 01.06.2022 р. було поінформовано Північний офіс Держаудитслужби щодо можливих порушень закону під час проведення Яготинською міською радою закупівлі бензину марки А-95 та дизельного палива (UA-2022-01-05-000974-a), а також надано пропозицію здійснити моніторинг вказаної закупівлі на її відповідність вимогам чинного законодавства.

Проте, з листа Північного офісу Держаудитслужби № 262613-17/2304-2022 від 06.06.2022 р. слідує, що дослідження порушеного питання буде проведено лише у разі включення його до Плану проведення заходів державного фінансового контролю по Яготинській міській раді, що на другий квартал 2022 року не передбачено.

Водночас, відповідно до правової позиції, викладеної у п. 54 постанови Верховного Суду від 18.06.2021 р. у справі № 927/491/19, закон не зобов`язує прокурора подавати позов в особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них.

Отже, беручи до уваги, що в позовній заяві Бориспільської окружної прокуратури прокурором наведено, в чому полягає порушення інтересів держави, долучено листи від органів, уповноважених на захист цих інтересів, та підтверджено виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», підстави для здійснення прокурором представництва інтересів держави в особі Яготинської міської ради, за висновком суду, є достатніми та обгрунтованими.

Поряд з цим, невжиття компетентним органом заходів щодо захисту порушених прав чи інтересів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності.

Наведена правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 р. у справі № 912/2385/18.

З огляду на зазначене, Бориспільська окружна прокуратура Київської області з передбачених законом підстав звернулася з даним позовом до суду про визнання недійсними додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору № 42 від 15.02.2022 р. та стягнення надмірно сплачених коштів у сумі 14376,00 грн. за договором № 42 від 15.02.2022 р.

Дослідивши наявні матеріали справи, позиції сторін, оцінивши надані докази, проаналізувавши норми чинного законодавства України, суд дійшов висновку, що заявлені у даній справі позовні вимоги є обґрунтованими з наступних підстав.

Відповідно до умов договору № 42 від 15.02.2022 р. TOB «М-7 Трейд» зобов`язувалось у 2022 році поставити Яготинській міській раді товари кількістю: бензин марки А-95 - 11990 л, дизельне паливо - 4450 л, загальною вартістю 461205,00 грн., у тому числі ПДВ 76867,50 грн.

Вартість одиниці товару за договором було встановлено на рівні тендерної пропозиції учасника відкритих торгів ТОВ «М-7 Трейд», а саме: бензин марки А-95 - 28,2 грн./л, дизельне паливо - 27,66 грн./л.

У подальшому, 05.04.2022 р. сторонами було укладено додаткові угоди №№ 1, 2, 3, 4 про зменшення кількості товару, який учасник зобов`язується поставити замовнику. При цьому, була змінена визначена договором істотна умова щодо предмету, адже кількість бензину марки А-95, який TOB «М-7 Трейд» зобов`язалося поставити Яготинській міській раді, за один день зменшено сумарно на 3537,05 л, а обсяги поставок дизельного палива скорочено на 1372,825 л.

Зі змісту чотирьох додаткових угод вбачається послідовну зміну кількості товару в бік зменшення, в результаті чого додатковою угодою № 4 обсяги поставок бензину А-95 зменшено до 8452,95 л, а дизельного палива - до 3077,175 л, залишаючи незмінною загальну вартість договору 461205,00 грн.

Як встановлено судом, у такий спосіб ціна за один літр бензину А-95 та дизельного палива після укладення додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. суттєво збільшилася порівняно з умовами тендерної пропозиції.

Слід зазначити, що Закон України Про публічні закупівлі визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.

Метою Закону України Про публічні закупівлі є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Закон України Про публічні закупівлі застосовується: до замовників, визначених пунктами 1-3 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, визначених пунктом 4 частини першої статті 2 цього Закону, за умови що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень (ч. 1 ст. 3 Закону).

Поряд з цим, згідно з п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

При цьому, постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі.

Наведена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 р. у справі № 927/491/19.

У відповідності до роз`яснення Міністерства економічного розвитку та торгівлі України № 3302-06/34307-06 від 27.10.2016 р. «Щодо зміни істотних умов договору», внесення змін до договору про закупівлю у залежності від коливання ціни товару на ринку повинно бути обгрунтованим та документально підтвердженим. Держстат України є спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі статистики, однак перелік органів, установ організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку не є вичерпним.

Отже, у кожному випадку це буде документ, який підтверджує факт коливання ціни конкретного предмета закупівлі, зокрема, інформація (довідка) або експертний висновок відповідного органу, який має повноваження моніторити ціни на конкретний товар, визначати зміни в цінах на такий товар.

При цьому, кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.

Приписами статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 76-79 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Відповідач, заперечуючи проти позову, зазначав, зокрема, що TOB «М-7 Трейд» офіційно 4 рази пропонувало Яготинській міській раді внести зміни до договору про закупівлю № 42 від 15.02.2022 р., щоразу надаючи замовнику документальне підтвердження коливання ціни, а саме: пропозицію від 15.02.2022 р. з наданням листа ТОВ «Національна експертно-правова група» від 14.02.2022 р. № 14/02-1; пропозицію від 22.02.2022 р. з наданням листа ТОВ «Національна експертно-правова група» від 22.02.2022 р. № 22/02-1; пропозицію від 10.03.2022 р. з наданням довідки Чернівецької торгово-промислової палати від 10.03.2022 р. № 314; пропозицію від 21.03.2022 р. з наданням довідки Чернівецької торгово-промислової палати від 21.03.2022 р. № 345.

Однак, зазначене твердження відповідача оцінюється судом критично, виходячи із наступного.

Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з пунктом 2 частини 5 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» однією з підстав для внесення змін у договір про закупівлю є збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку.

Однак, відповідно до ч. 7 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» у разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених частиною п`ятою цієї статті, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю.

Як вбачається з даних веб-сайту https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2022-01-05-000974-а, оприлюднена замовником інформація містить відомості про зміну умов договору, а також копії чотирьох додаткових угод до договору № 42 від 15.02.2022 р. При цьому, всі додаткові угоди №№ 1, 2, 3, 4 були оприлюднені 05.04.2022 р. разом з копією однієї довідки Чернівецької торгово-промислової палати № 349 від 31.03.2022 р.

Отже, веб-портал уповноваженого органу з питань закупівель не містить оприлюднених даних щодо листів ТОВ «Національна експертно-правова група» від 14.02.2022 р. № 14/02-1 та від 22.02.2022 р. № 22/02-1 та довідок Чернівецької торгово-промислової палати від 10.03.2022 р. № 314, від 21.03.2022 р. № 345, оскільки разом із оспорюваними додатковими угодами було оприлюднено лише копію довідки № 349 від 31.03.2022 р.

Водночас, позивач факт отримання від відповідача будь-яких інших пропозицій, аніж ті, що подані з довідкою № 349 від 31.03.2022 р., заперечував.

Статтею 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускаючи зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (ст. 13 ЦК України).

Статтею 632 ЦК України передбачено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Згідно з ч. 1 ст. 712 ЦК України за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результати закупівлі невизначеними та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів здійснення процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі».

Відповідно до вимог ч.ч. 2, 3 ст. 188 ГК України сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

З матеріалів справи слідує, що TOB «М-7 Трейд» зверталося до замовника з пропозицією змінити умови договору лише один раз, направивши лист № 057/04 від 05.04.2022 р. щодо необхідності підвищення ціни за одиницю товару, у зв`язку зі зміною ціни на ринку нафтопродуктів, та документальне підтвердження необхідності такої зміни довідку Чернівецької торгово-промислової палати від 31.03.2022 р.

Крім того, посилання відповідача на направлення 21.03.2022 р. до Яготинської міської ради пропозиції про зміну умов договору разом з додатковою угодою № 4 спростовується тим, що лист № 057/04 TOB «М-7 Трейд», на підставі якого було укладено додаткові угоди, в тому числі - № 4 від 05.04.2022 р., датований 05.04.2022 р., у зв`язку з чим не міг бути скерований Яготинській міській раді 21.03.2022 р.

Отже, доводи відповідача щодо укладення додаткових угод від 05.04.2022 р. №№ 1, 2, 3, 4 у відповідності до вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» не знайшли свого підтвердження і спростовуються долученими до матеріалів справи доказами.

При цьому, суд зауважує, що твердження відповідача про те, що TOB «М-7 Трейд» направляло 22.02.2022 р., 10.03.2022 р., 21.03.2022 р. Яготинській міській раді пропозиції щодо зміни умов договору від 15.02.2022 р., матеріалами справи взагалі не підтверджено.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку щодо порушення сторонами при укладенні 05.04.2022 р. додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», яким передбачено, що збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків повинно відбуватись пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку.

При цьому, сторонами, всупереч інтересів держави, без належних на те підстав та належного обгрунтування документального підтвердження щодо підвищення ціни на бензин та дизельне паливо, в порушення норм Закону України «Про публічні закупівлі» та положень договору № 42 від 15.02.2022 р., було укладено додаткові угоди №№ 1, 2, 3, 4, згідно яких суттєво зменшено обсяги пального, що планується закупити, та безпідставно збільшено ціну за одиницю товару, що, в свою чергу, не відповідає вимогам тендерної документації.

У відповідності з ч. 3 ст. 6 Цивільного кодексу України сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

У свою чергу, ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» є імперативною нормою, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у встановлених випадках, зокрема, у разі коливання цін на ринку товару чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не збільшуючи загальну суму договору.

Статтею 203 Цивільного кодексу України визначено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Слід зазначити, що перелік підстав, з яких договір про закупівлю може вважатися нікчемним, визначений у ч. 1 ст. 43 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції Закону, чинній на момент існування спірних правовідносин), і до таких підстав належать: укладення договору про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; укладення договору з порушеннями вимог ч. 4 ст. 41 цього Закону; укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до ст. 18 цього Закону; укладення договору з порушенням строків, передбачених ч.ч. 5, 6 ст. 33 та ч. 7 ст. 40 цього Закону; якщо назва предмета закупівлі не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

Тобто, порушення п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» не відноситься до переліку підстав, з яких договір про закупівлю та додаткові угоди про внесення змін до його істотних умов можуть вважатися нікчемними в силу закону.

Згідно з ч. 3 ст. 215 ЦК України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Підсумовуючи викладене, суд констутє, що додаткові угоди №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. суперечать вимогам п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», оскільки укладені за недотримання визначених для цього законодавчих підстав, а тому вони підлягають визнанню недійсними на підставі ст.ст. 203, 215 ЦК України.

Відповідно до вимог ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

За приписами ч. 2 ст. 712 ЦК України передбачено, що до договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У відповідності зі ст. 669 Цивільного кодексу України кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Умова щодо кількості товару може бути погоджена шляхом встановлення у договорі купівлі-продажу порядку визначення цієї кількості.

Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК України, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Судом встановлено, що в результаті укладення додаткових угод з порушенням вимог закону, якими було збільшено ціну товару, з місцевого бюджету безпідставно та у надмірній сумі сплачено відповідачу 14376,00 грн., чим порушено інтереси держави у сфері публічних закупівель, та яка підлягає стягненню з TOB «М-7 Трейд» на користь Яготинської міської ради, виходячи з наступного.

Відповідно до первісної ціни у тендерній пропозиції відповідача ціна за один літр бензину А-95 становить 28,20 грн. (з ПДВ), а за дизельне паливо 27,66 грн. (з ПДВ), отже, без урахування додаткових угод, Яготинська міська рада за отриманий бензин повинна була сплатити 22560,00 грн. (800 л х 28,20 грн.), а за дизельне паливо міська рада мала б сплатити 11064,00 грн. (400 л х 27,66 грн.), тобто разом Яготинська міська рада за умовами первісного договору сплатила б 33624,00 грн., однак фактично позивачем було сплачено відповідачеві 48000,00 грн.

Таким чином, різниця між сумою коштів, які сплачено ТОВ «М-7 Трейд» за бензин А-95 та дизельне паливо за ціною згідно додаткових угод, та їх вартістю за первісною ціною відповідно до договору № 42 від 15.02.2022 р., без врахування додаткових угод, становить 14376,00 грн. (48000,00 грн. 33624,00 грн.).

Отже, відповідачем в порушення вимог ст.ст. 526, 530, 629 ЦК України допущено неналежне виконання умов договору № 42 від 15.02.2022 р., і, як наслідок, Яготинською міською радою безпідставно сплачено відповідачу кошти в сумі 14376,00 грн. за фактично недопоставлене пальне.

Враховуючи, що внесення змін додатковими угодами №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору від 15.02.2022 р. вчинено з порушенням вимог п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», і вказані угоди підлягають визнанню недійсними, то надмірно отримані відповідачем за цими додатковими угодами кошти підлягають поверненню.

Виходячи з наведеного, суд вважає обґрунтованими, доведеними та не спростованими відповідачем вимоги прокурора про визнання недійсними додаткових угод №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору № 42 від 15.02.2022 р. та про стягнення надмірно сплачених коштів у сумі 14376,00 грн. за договором № 42 від 15.02.2022 р., у зв`язку з чим позовні вимоги Керівника Бориспільської окружної прокуратури підлягають задоволенню у повному обсязі.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 р. у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах Трофимчук проти України, Серявін та інші проти України обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Суд вважає за необхідне відзначити, що решта долучених до матеріалів справи документів та наданих учасниками справи пояснень була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків суду щодо наявності підстав для задоволення позову не спростовує.

Судові витрати зі сплати судового збору відповідно до п. 2 ч. 1, п. 1 ч. 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 123, 129, 232, 233, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Визнати недійсними додаткові угоди №№ 1, 2, 3, 4 від 05.04.2022 р. до договору № 42 від 15.02.2022 р., укладені між Яготинською міською радою (07700, Київська обл., Бориспільський р-н, м. Яготин, вул. Незалежності, 67, код 05408823) та Товариством з обмеженою відповідальністю М-7 Трейд (69032, м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, 57, оф. 36, код 44353937).

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю М-7 Трейд (69032, м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, 57, оф. 36, код 44353937) на користь Яготинської міської ради (07700, Київська обл., Бориспільський р-н, м. Яготин, вул. Незалежності, 67, код 05408823) 14376 (чотирнадцять тисяч триста сімдесят шість) грн. 00 коп. надмірно сплачених коштів.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю М-7 Трейд (69032, м. Запоріжжя, вул. Південне шосе, 57, оф. 36, код 44353937) на користь Київської обласної прокуратури (01014, м. Київ, б-р Лесі Українки, 27/2, код 02909996) 4962 (чотири тисячі дев`ятсот шістдесят дві) грн. 00 коп. судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно з приписами ч.ч. 1, 2 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до вимог статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 02.02.2023 р.

Суддя В.М. Бабкіна