ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 лютого 2023 рокум. Кропивницький Справа № 912/1601/22

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Закуріна М. К., розглянувши справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України"

до Приватного підприємства "Синтез-Екстракт-2008"

про зобов`язання усунути загрозу магістральному газопроводу шляхом демонтажу огорожі, будівель та споруд,

за участю:

- секретаря судового засідання Лещенка О.А.,

- представників: позивача Горбач А.М., відповідача не з`явився,

у с т а н о в и в:

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ ПОЗИВАЧА

01.11.2022 (відповідно до поштової квитанції № 650 від 01.11.2022) Товариство з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" звернулося з позовом до Приватного підприємства "Синтез-Екстракт-2008" про: "зобов`язання усунути загрозу магістральному газопроводу "Кременчук-Кропивницький" Ду 530 мм Ру 55 МПа шляхом невідкладного демонтажу огорожі, будівель та споруд, розташованих на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7620, які перебувають в межах охоронної зони магістрального газопроводу "Кременчук-Кропивницький" Ду 530 мм Ру 55 МПа".

При зверненні до суду з позовом Позивач не окреслив перелік конкретних будівель та споруд, які знаходяться у межах охоронної зони та підлягають демонтажу, але під час судового розгляду справи наполіг на необхідності їх визначення відповідно до наявних наданих доказів.

У якості обґрунтування власної позиції Позивач вказав, що:

- на його балансі відповідно до акту приймання-передачі державного майна від 01.01.2020, Відомостей про державне майно від 11.01.2020 форма 2б(к) та листа Фонду державного майна України від 20.09.2022 № 10-15-13217 знаходиться державне майно магістральний газопровід "Кременчук-Кропивницький" Ду 530 мм Ру 55 МПа, який проходить, у тому числі, по території села Обознівка Кропивницького району Кіровоградської області;

- магістральний газопровід має важливе народногосподарське та оборонне значення;

- діючим законодавством установлена охоронна зона газопроводу, а саме 150 м з обох його боків від осі;

- обмеження у використанні земельних ділянок, які перебувають в охоронній зоні не підлягають обов`язковій реєстрації;

- до його обов`язків належить здійснення експлуатації газопроводу, забезпечення транспортування природного газу по ньому та він несе повну за нього відповідальність;

- Законом України «Про правовий режим земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів» на власників та користувачів земельних ділянок, по яким проходять газопроводи, покладені обов`язки дотримання правового режиму охоронних зон, у тому числі 150 метрової охоронної зони;

- за частиною 4 статті 22 цього Закону у межах охоронної зони наявна заборона на будівництво огорож для відокремлення земельних ділянок, будівництво виробничих чи інших будівель та споруд, висаджування багаторічних насаджень;

- у процесі власної діяльності по забезпеченню експлуатації газопроводу, він виявив порушення охоронної зони, яке допущене Відповідачем, зокрема, знаходження у межах зони збудованих ангарів, складських приміщень, огорожі та висаджених багаторічних насаджень;

- факт порушення охоронної зони підтверджується фотографіями та скан-викопіюванням з програмного забезпечення Google Earth Pro, на яких відображена наявність попереджувального знака про проходження територією магістрального газопроводу та охоронної зони, а також збудованих об`єктів та насаджень;

- відповідне порушення також відображене в Акті від 22.02.2022, який складений посадовими особами Кропивницької районної державної адміністрації за участі представника Відповідача;

- поряд з цим, порушення охоронної зони підтверджується Топографічним планом 1:2000 № 22.009-ОГТСУ-ІГР.1 земельної ділянки за кадастровим номером :02:000:7620, на якому відображені межі охоронних зон на місцевості та об`єктів їх порушення;

- з метою усунення порушень він звертався до Відповідача з Повідомленням № 1 від 09.06.2021 та Попередженням № 1 від 11.06.2021, проте порушення не були усунуті;

- у відповідності до статей 20, 147 Господарського кодексу України, статей 1163, 1164 Цивільного кодексу України він має право вимагати від Відповідача усунення загрози магістральному газопроводу і при цьому він звільнений від обов`язку доказування можливості настання негативних наслідків.

ДІЇ ТА АРГУМЕНТИ ВІДПОВІДАЧА

Відповідач позовні вимоги не визнав та зазначив, що:

- він є власником комплексу будівель за адресою: Кіровоградська область, Кіровоградський район, с. Обознівка, вул. Набережна, б. 2; які введені в експлуатацію ще до 2010 року;

- будівлі знаходяться на земельній ділянці, отриманій на умовах оренди за договором від 01.10.2010;

- укладенню договору передувало розроблення технічної документації на неї, але така документація не містить інформації про обтяження земельної ділянки охоронними зонами;

- за діючим законодавством обмеження на використання землекористувачем земельної ділянки у межах охоронної зони підлягає державній реєстрації, але відповідна державна реєстрація відсутня;

- комплекс будівель набутий у власність від попереднього власника, а тому безпосередньо він не допускав порушень охоронних зон;

- прийняття будівництва в експлуатацію відбулося за діючим законодавством, за проектом будівництва, а тому держава визнала його відповідність будівельним нормам, стандартам і правилам;

- при набутті прав на будівлі та земельну ділянку йому не було відомо про знаходження майна у межах охоронної зони магістрального трубопроводу;

- 24.10.2017 державними інспекторами з контролю за використанням та охороною земель здійснена перевірка дотримання вимог законодавства, про що складений Акт № 425-ДК/457/АП09/01/17, відповідно до якого порушень стосовно земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:7620 не виявлено;

- Позивач не вказав у чому полягає загроза магістральному газопроводу самим фактом знаходження майна у межах охоронної зони;

- 22.02.2022 він здійснив демонтаж огорожі та будівлі (літера «Ж»), які знаходилися у межах охоронної зони;

- на час розгляду справи в суді земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:7620 поділена на дві: з кадастровим номером :02:000:0215 площею 1,8818 га та з кадастровим номером :02:000:0364 площею 1,6182 га;

- поділ проведений таким чином, що газова труба та охоронна зона знаходяться на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:0215 площею 1,8818 га, а на іншій земельній ділянці знаходяться будівлі і споруди, які не входять до межі охоронної зони;

- факт відсутності будівлі (літера «Ж») на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:364 площею 1,6182 га підтверджується кадастровим планом цієї земельної ділянки, а також письмовою згодою на поділ земельної ділянки зі схемою її поділу та абрисом № 1 матеріалів польових геодезичних робіт;

- за фактом демонтажу огорожі та будівлі (літера «Ж») предмет спору відсутній.

ПРЕДМЕТ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

З огляду на зміст викладених обставин, предмет заявлених вимог та позицій сторін, суд вважає, що з метою вирішення спору повинен дати серед інших відповіді на основні питання спору, а саме:

- чи встановлена законодавством охоронна зона вздовж газопроводу, який розмір зони та вплив на об`єкти будівництва в її межах?

- чи знаходиться комплекс будівель у межах охоронної зони газопроводу?

- чи існувала заборона на будівництво комплексу будівель у межах охоронної зони?

- які наслідки знаходження комплексу будівель у межах охоронної зони?

ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ ТА РІШЕННЯ

Ухвалою від 09.11.2022 суд відкрив провадження у справі за правилами загального провадження та установив строки для подачі процесуальних заяв.

Підготовче провадження суд здійснив у підготовчому засіданні, яке відбулося 14.12.2022 та 11.01.2023, а розгляд справи у засіданні 01.02.2023.

Розгляд справи по суті здійснений без участі представника Відповідача, оскільки суд відхилив клопотання Антонової С.Ю. про відкладення через недоведеність нею обставин прийняття участі у процесуальних діях у кримінальному провадженні по іншій справі.

УСТАНОВЛЕНІ ОБСТАВИНИ

Відповідно до додатку № 1 до акту приймання-передачі (а.с. 18-19) та безпосередньо Акту приймання-передачі від 01.01.2020 (а.с. 17), складених між АТ «Укртрансгаз» та ТОВ «Оператор газотранспортної системи України», Позивач прийняв на балансовий облік магістральний газопровід «Кременчук Кропивницький» - Ділянка ЛЧ км 122,10 км 130,0 ДУ 500 МГ.

Як слідує з Технічного паспорта магістрального газопроводу «Кременчук-Кропивницький» (а.с. 20-22) газопровід введений в експлуатацію у 1971 році, його початком є с. Миронівка Світловодського району Кіровоградської області, а кінцем м. Кропивницький.

Відповідно до Витягу з Єдиного реєстру об`єктів державної власності щодо державного майна (а.с. 55) Ділянка ЛЧ км 122,10 км 130,0 ДУ 500 МГ «Кременчук Кропивницький» (магістральний газопровід) внесена до відповідного Реєстру об`єктів державної власності, суб`єктом його управління являється Міністерство енергетики України, а балансоутримувачем ТОВ «Оператор газотранспортної системи України».

З Топографічного плану, складеного інженером-проектувальником Грінкою О.П., щодо топографічного знімання ділянки порушення охоронної зони магістрального газопроводу «Кременчук Кропивницький» (а.с. 25) вбачається, що газопровід проходить по земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:7620, яка на плані позначена синім кольором. При цьому для візуалізації проходження газопроводу та його охоронних зон на місцевості на плані газопровід позначений червоною переривистою лінією, а межі охоронної зони з обох його сторін червоними безперервними лініями. Топографічний план також містить відображення наявних на земельній ділянці будівель та споруд, частина з яких знаходиться у межах охоронних зон. На плані вказані відстані від газопроводу до збудованих біля нього об`єктів, а саме найблиша знаходиться на відстані 14,46 м, найдальша 114,94 м.

Згідно з Інформації Державного земельного кадастру про право власності та речові права на земельну ділянку від 25.10.2022 (а.с. 23) у земельному кадастрі наявності відомості про земельну ділянку з кадастровим номером :02:000:7620, а саме: видом її використання є розміщення та обслуговування виробничої бази; площа складає 3,5 га; вона розташована за адресою: Кіровоградська область, Кіровоградський район, Обознівська сільська рада; власником земельної ділянки є Катеринівська сільська рада Кропивницького району Кіровоградської області; її орендарем ПП "Синтез-Екстракт-2008".

Із роздруківки фото місцевості, у тому числі місця знаходження земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:7620 та місця проходження газопроводу, (а.с. 26-28) слідує, що біля нього знаходяться певні будівлі і споруди.

09.06.2021 Позивач виніс Повідомлення № 1 на ім`я Відповідача (а.с. 30-32), вказавши у ньому про порушення меж охоронної зони магістрального газопроводу «Кременчук-Кропивницький». До Повідомлення він додав інформацію стосовно координат GPS Google та фото з публічної кадастрової карти земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:7620.

11.06.2021 Позивач вніс Відповідачу Попередження № 1 «Про порушення охоронних зон магістральних газопроводів» (а.с. 29), в якому зажадав усунення порушень охоронної зони.

Відповідно до фіскального чека АТ «Укрпошта» від 11.06.2021 (а.с. 4) Позивач направив Повідомлення та Попередження Відповідачу рекомендованим листом № 319.

Як слідує з Акту обстеження земельної ділянки ПП "Синтез-Екстракт-2008" від 22.02.2022 (а.с. 41-43), складеного у складі комісії за участі посадових осіб Кропивницької районної державної адміністрації (Сухопарової Є.С, Корнети О.Ф.), Катеринівської сільської ради (Шлапаченко О.В.) та представників обох сторін спору (Майданника А.В. та Ганоля Ю.В.), у процесі обстеження встановлено, що в охоронній зоні газопроводу на земельній ділянці, землекористувачем якої є Відповідач, розташований металевий паркан, який перетинає газопровід, на відстані 65 м від газопроводу збудовані господарські та складські приміщення, висаджені багаторічні насадження.

Поряд з цим, відповідно до Акту обстеження земельної ділянки ПП «Синтез-Екстракт-2008» від 24.11.2022 (а.с. 90), складеного у складі тих же осіб за результатами повторного обстеження земельної ділянки з метою здійснення перевірки виконання наданих рекомендацій встановлено, що Відповідач розробив технічну документацію із землеустрою з поділу земельної ділянки, за наслідком чого сформовані дві земельні ділянки, на межу яких він переніс огорожу. Це надало можливість проїзду автомобільним транспортом і спеціальною технікою на об`єкт магістрального газопроводу для його обслуговування.

Згідно з Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 20064631 від 01.09.2008 (а.с. 136) Відповідач є власником об`єкту нерухомого майна комплексу, який розташований за адресою: Кіровоградська область, Кіровоградський район, с. Обознівка, вул. Набережна, б. 2; набуття права власності відбулося за договором купівлі-продажу № 2138 від 22.08.2008.

Зокрема, за змістом нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу № 2138 від 22.08.2008 (а.с. 132-136), укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю «Екстракт СО2» та ПП «Синтез-Екстракт-2008», Відповідач придбав у власність комплекс будівель у складі: адмінбудівлі літера «А», основного цеху літера «Б», ангару-складу літери «В,в2», складу будівельних матеріалів літери «Г, г»», майстерні літера «Д», гаражу літера «Е», гаражу літера «Е», гаражу літера «Ж», вбиральні літера «З», водонапірної башти літера «К», олійні літера «Л», огорожі «№», вимощення «І», майстерні літера «М», насосної літери «Н, н1», гаражу літера «Р», складу літера «П».

Як слідує із Сертифікату відповідності № КД 000188 від 11.08.2010 (а.с. 144) Відповідач здійснив реконструкцію придбаного комплексу будівель, яка закінчена будівництвом та введена в експлуатацію.

З наявного у справі Технічного паспорта на комплекс будівель від 05.02.2019 за названою адресою (а.с. 138-143) та Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 158401738 від 04.03.2019 (а.с. 132) вбачається комплекс будівель і споруд складається з: адмінбудівлі літера «А», основного цеху літера «Б», ангару-складу літери «В, В1, в2, в1», гаражу літера «Ж»,- олійні літери «Л, Л1», навісу літери «Л2, Т, О», майстерні літери «М, м», складу літера «П», альтанки літера «С», КПП літера «У», ваг 1, комплексу зерноочистки ЗАВ 2, бункеру 3, ємностей 4, 5, 6, 7, 8, 9, воріт N, N4, огорожі N1, N2, N3.

За інформацією, яка внесена до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, що слідує з Витягу № 319675197 (а.с. 201), станом на 06.01.2023 комплекс будівель і споруд, розташований за адресою: Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Обознівка, вул. Набережна, б. 2; на земельній ділянці з кадастровим номером 352258800:02:000:0364; належить на праві власності Відповідачу та складається з: адмінбудівлі літера «А», основного цеху літера «Б», ангар-складу літери «В, в1, в2, В1», гаражу літера «Ж», олійні літери «Л, Л1», навісу літери «Л2, Т, О», майстерні літери «М, м», складу літера «П», альтанки літера «С», КПП літера «У», вагів «1», комплексу зерноочистки ЗАВ «2», бункеру «3», ємностей «4, 5, 6, 7, 8, 9», воріт «N, N4», огорожі «N1, N2, N3».

Зі Схеми розташування об`єктів (а.с. 139) слідує, що огорожа має позначення «N1», «N2», «N3». При цьому відповідно до Характеристики комплексу будівель (а.с. 142-143) огорожа «N1» виготовлена зі шлакоблоків, «N2» - металева літка, «N3» - залізобетонна. На Схемі розташування об`єктів огорожі позначені таким чином, що вони не знаходиться у межах охоронної зони.

Натомість з Топографічного плану (а.с. 25) вбачається, що у межах охоронної зони знаходиться огорожа, яка виконана з дротяної сітки та колючого дроту.

Під час судового розгляду справи за наслідками співставлення наведеного Топографічного плану та Схеми розташування будівель (а.с. 239), як складової частини Технічного паспорта на комплекс будівель, суд установив, що деякі будівлі та споруди комплексу знаходяться у межах окресленої Позивачем охоронної зони газопроводу, а саме це: ангар-склад літери «В, В1, в2, в1», навіси літери «О» «Л2», «Т», альтанка літера «С», склад літера «П», КПП літера «У», ваги 1, ворота N, N4, комплекс зерноочистки ЗАВ 2, олійня літери «Л, Л1», гараж літера «Ж», бункер 3, ємності 4, 5, 6, 7, 8, 9, огорожі N1, N2, N3.

За усними поясненнями Позивача саме ці об`єкти складають перелік будівель і споруд за його позовними вимогами.

Відповідно до договору оренди землі від 01.10.2010 (а.с. 122-128), укладеного між Кіровоградською районною державною адміністрацією та ПП «Синтез-Екстракт-2008», Відповідач отримав у користування строком на 15 років на умовах оренди земельну ділянку площею 3,50 га з розміщеними на ній будівлями і спорудами, придбаними за договором купівлі-продажу № 2138 від 22.08.2008. У судовому засіданні Відповідач пояснив, що цей договір стосується земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:7620.

З наданих під час розгляду справи Відповідачем пояснень та рішення Катеринівської сільської ради № 1500-22/2022 від 23.12.2022 «Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок та внесення змін до договору оренди землі ПП «Синтез-Екстракт-2008» (а.с. 197-198) слідує, що земельна ділянка з кадастровим номером :02:000:7620 була поділена на дві земельні ділянки: перша з кадастровим номером 352258800:02:000:0364 загальною площею 1,6182 га, а друга з кадастровим номером 352251200:02:000:0215 загальною площею 1,8818 га.

Так, відповідно до Технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок вона складена щодо поділу земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:7620 на дві: з кадастровим номером :02:000:0215 площею 1,8818 га та з кадастровим номером :02:000:364 площею 1,6182 га.

Під час виготовлення Технічної документації відповідно до Схеми поділу (а.с. 103), Технічного завдання (а.с. 106-109) та Матеріалів польових геодезичних робіт (а.с. 110-115), як складових частин документації, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:364 площею 1,6182 га (на якій знаходиться комплекс будівель) відсутня споруда гаража.

З наданих Відповідачем пояснень також слідує, що гараж (літера «Ж») демонтований до моменту подачі Позивачем позову до суду.

У подальшому додатковою угодою про внесення змін від 04.01.2023 (а.с. 199), укладеною між Катеринівською сільською радою та Відповідачем, до вказаного договору оренди землі внесені зміни, за змістом яких в оренду передана саме земельна ділянка з кадастровим номером 352258800:02:000:0364 загальною площею 1,6182 га.

Згідно з Витягом із Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 319673417 від 06.01.2023 (а.с. 200) відомості щодо оренди земельної ділянки з кадастровим номером 352258800:02:000:0364 загальною площею 1,6182 га внесені до Державного реєстру.

За змістом довідки Катеринівської сільської ради № 77/33 від 10.01.2023 (а.с. 202) межі охоронної зони магістрального газопроводу в натурі на місцевості не встановлені.

ОЦІНКА УСТАНОВЛЕНИХ ОБСТАВИН ТА ПОЛОЖЕНЬ ЗАКОНОДАВСТВА

Щодо правового регулювання охоронних зон

Відповідно до частини 2 статті 73 Земельного кодексу України уздовж підземних трубопроводів встановлюються охоронні зони.

Аналогічні правові положення містяться в статті 11 Закону України «Про трубопровідний транспорт», за якою: уздовж трубопроводів встановлюються охоронні зони; земля в межах охоронних зон не вилучається, а використовується з обмеженнями (обтяженнями) відповідно до закону або договору; порядок встановлення, розмір та режим використання охоронної зони об`єкта трубопровідного транспорту визначаються законодавством України.

Пунктом «е» частини 1 статті 96 ЗК України визначений обов`язок землекористувача земельної ділянки дотримуватися обмежень, встановлених охоронними зонами.

У частині 1 статті 112 того ж Кодексу передбачено, що охоронні зони встановлюються серед іншого навколо промислових об`єктів для забезпечення нормальних умов їх експлуатації, запобігання ушкодження, а також зменшення їх негативного впливу на людей та довкілля, суміжні землі та інші природні об`єкти (пункт «б» частини 1); правовий режим земель охоронних зон визначається законодавством України (частина 2).

Таким чином, наведеними правовими положеннями у контексті спірних правовідносин передбачено встановлення охоронних зон уздовж трубопроводів, правовий режим яких визначається додатковим законодавством.

У свою чергу, організаційні та правові засади встановлення та дотримання правового режиму земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів регулюються на час розгляду справи в суді положеннями Закону України «Про правовий режим земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів» № 3041-VI від 17.02.2011, який опублікований в газеті «Голос України» № 54 від 25.03.2011.

За змістом Закону № 3041-VI:

- магістральний трубопровід це технологічний комплекс, що функціонує як єдина система і до якого входить окремий трубопровід з усіма об`єктами і спорудами (абзац 5 частини 1 статті 1);

- охоронна зона об`єктів магістральних трубопроводів це територія, обмежена умовними лініями уздовж наземних, надземних і підземних трубопроводів та їх споруд по обидва боки від крайніх елементів конструкції магістральних трубопроводів та по периметру наземних споруд на визначеній відстані, на якій обмежується провадження господарської та іншої діяльності (абзац 6 частини 1 статті 1);

- правовий режим земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів це установлений законодавством особливий режим використання земель власниками та користувачами земельних ділянок, а також підприємствами магістральних трубопроводів, що встановлюється в межах земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів для забезпечення належних умов їх експлуатації, запобігання їх ушкодженню та для зменшення можливого негативного впливу на людей, суміжні землі, природні об`єкти та довкілля в цілому (абзац 8 частини 1 статті 1);

- дія Закону поширюється на правовідносини, пов`язані з використанням земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів, незалежно від форми власності на землю і об`єкти магістральних трубопроводів (стаття 4);

- до складу об`єктів магістральних трубопроводів, уздовж яких встановлюються охоронні зони, належать об`єкти магістральних газопроводів (частина 1 статті 5);

- система заходів щодо дотримання правового режиму земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів включає: визначення охоронних зон у документації із землеустрою і внесення їх до державного земельного кадастру; встановлення обмежень на використання власником або користувачем земельних ділянок у межах охоронних зон; державний контроль за використанням та охороною земель в охоронних зонах об`єктів магістральних трубопроводів (стаття 7);

- на використання власником або користувачем земельної ділянки чи її частини в межах земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів встановлюються обмеження в обсязі, передбаченому цим Законом (частина 1); обмеження на використання земельних ділянок у межах земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів встановлюються і діють з дня введення відповідного об`єкта магістрального трубопроводу в експлуатацію (частина 2); перехід права власності чи користування земельною ділянкою не є підставою для припинення дії обмежень на використання земельної ділянки в межах земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів (частина3) (стаття 8);

- охоронні зони об`єктів магістральних трубопроводів зазначаються у схемах землеустрою і техніко-економічному обґрунтуванні використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектах землеустрою щодо організації і встановлення меж територій природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного призначення, оздоровчого, рекреаційного, історико-культурного, лісогосподарського призначення, земель водного фонду та водоохоронних зон, обмежень у використанні земель та їх режимоутворюючих об`єктів, проектах землеустрою, що забезпечують еколого-економічне обґрунтування сівозміни та впорядкування угідь, проектах землеустрою щодо відведення земельних ділянок, технічній документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), іншій визначеній законом документації із землеустрою (частина 1); охоронні зони об`єктів магістральних трубопроводів зазначаються в документації із землеустрою з моменту надання земельної ділянки для будівництва об`єкта магістрального трубопроводу (частина 2); власники або користувачі земельної ділянки, органи виконавчої влади, органи місцевого самоврядування, підприємства магістральних трубопроводів вживають заходів щодо охорони земель та дотримання встановлених обмежень у використанні земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів (частина 3) (стаття 9);

- для забезпечення безпечної експлуатації об`єктів магістральних газопроводів встановлюються охоронні зони: для газопроводу І класу, умовним діаметром від 300 до 600 міліметрів включно - 150 метрів (частина 2 статті 11);

- в умовах існуючої на момент набрання чинності цим Законом забудови розміри охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів, а також розміри внутрішніх зон безпеки таких охоронних зон можуть зменшуватися з урахуванням фактичного стану безпеки та зміни категорійності відповідної дільниці магістрального трубопроводу (частина 1); зменшення розмірів охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів, а також розмірів внутрішніх зон безпеки охоронних зон здійснюється уповноваженим органом виконавчої влади за погодженням з підприємством магістрального трубопровідного транспорту за клопотанням власника будівлі або споруди, земельної ділянки, розташованих у межах відповідної охоронної зони, та на підставі експертного висновку, наданого спеціалізованою експертною організацією щодо стану безпеки та зміни категорійності відповідної дільниці магістрального трубопроводу; клопотання про зменшення зазначених зон може бути подано також підприємством магістральних трубопроводів (частина 2); встановлення нового розміру охоронної зони зазначається в документації із землеустрою (частина 3) (стаття 13);

- власники та користувачі земельних ділянок при здійсненні ними господарської та іншої діяльності на землях охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів зобов`язані дотримуватися особливого режиму господарської діяльності та обмежень, які поділяються на загальні обмеження, що діють в охоронних зонах об`єктів магістральних трубопроводів незалежно від внутрішніх зон безпеки, та особливі обмеження, що встановлюються в охоронних зонах об`єктів магістральних трубопроводів залежно від категорії зони безпеки (частина 1 статті 22);

- до особливих обмежень, що діють у межах охоронних зон об`єктів магістральних газопроводів, належить заборона: будувати житлові будинки, виробничі чи інші будівлі та споруди, громадські будівлі; розміщувати автозаправні та автогазозаправні станції і склади пально-мастильних матеріалів; будувати гаражі та автостоянки, дачні і садові будинки та господарські споруди; будувати автомобільні дороги та залізничні колії, що проходять паралельно до магістрального газопроводу, крім випадків спорудження відомчих технологічних доріг підприємств магістральних газопроводів; влаштовувати звалища, виливати розчини кислот, солей та лугів, а також інших речовин, що спричиняють корозію; розміщувати спортивні майданчики, стадіони, ринки, зупинки громадського транспорту, організовувати заходи, пов`язані з масовим скупченням людей; будувати огорожі для відокремлення земельних ділянок приватної власності, лісових ділянок, садів, виноградників тощо; зберігати сіно та солому, розбивати польові стани і табори для худоби, розміщувати пересувні та стаціонарні пасіки; висаджувати багаторічні насадження; облаштовувати цвинтарі, скотомогильники; переорювати (руйнувати) під`їзні шляхи та відомчі технологічні дороги до магістральних газопроводів; розводити вогонь і розміщувати відкриті або закриті джерела вогню (частина 4) (стаття 22);

- Закон набирає чинності з дня його опублікування (пункт 1 Прикінцевих положень).

Отже, за наведеними правовими положеннями:

- уздовж магістральних газопроводів встановлюються охоронні зони, в межах яких існують певні заборони;

- охоронна зона встановлюється по обидва боки від крайніх елементів конструкції магістрального трубопроводу;

- межі охоронних зон відображаються у документації із землеустрою та вносяться до державного земельного кадастру;

- охоронні зони зазначаються у схемах, проектах, документації із землеустрою з моменту надання земельної ділянки для будівництва об`єкта магістрального трубопроводу;

- власники або користувачі земельної ділянки, підприємства магістральних трубопроводів вживають заходів щодо охорони земель та дотримання встановлених обмежень у використанні земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів;

- охоронні зони вздовж магістральних нафтопроводів I класу, умовним діаметром від 300 до 600 міліметрів включно, з обох боків від їх осі складають 150 метрів;

- за наявної на момент набрання чинності цим Законом забудови розміри охоронних зон можуть зменшуватися;

- зменшення розмірів охоронних зон здійснюється уповноваженим органом виконавчої влади за погодженням з підприємством магістрального трубопровідного транспорту за клопотанням власника будівлі або споруди, земельної ділянки, на підставі експертного висновку, наданого спеціалізованою експертною організацією щодо стану безпеки та зміни категорійності відповідної дільниці магістрального трубопроводу;

- клопотання про зменшення зазначених зон може бути подано також самим підприємством магістральних трубопроводів;

- встановлення нового розміру охоронної зони зазначається в документації із землеустрою;

- у межах охоронних зон забороняється будівництво виробничих чи інших будівель та споруд, гаражів та огорожі.

З наведеного також слідує, що ключовим у контексті спору є визначений законом розмір охоронної зони (150 м з обох боків газопроводу) та особливий порядок її визначення з можливістю зменшення у випадку, коли на момент набрання чинності цим Законом уже наявна забудова вздовж газопроводу.

У справі суд установив, що Відповідач придбав комплекс будівель у 2008 році і він складався з певного переліку, який попередньо зазначений, а у 2010 році здійснив його реконструкцію, у зв`язку з чим комплекс складається із переліку будівель, серед яких з поміж іншого: ангар-склад літери «В, В1, в2, в1», навіси літери «О» «Л2», «Т», альтанка літера «С», склад літера «П», КПП літера «У», ваги 1, ворота N, N4, комплекс зерноочистки ЗАВ 2, олійня літери «Л, Л1», гараж літера «Ж», бункер 3, ємності 4, 5, 6, 7, 8, 9, огорожі N1, N2, N3. Наведені об`єкти майна не існували станом на час придбання, проте збудовані у процесі реконструкції.

Ця обставина вказує на те, що будівництво комплексу будівель і споруд у складі переліку об`єктів майна на даний час відповідно до відомостей із Державного реєстру речових прав та Технічного паспорту відбулося до моменту набуття чинності Закону України «Про правовий режим земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів» № 3041-VI (дата набуття чинності 26.03.2011).

Частина 1 статті 58 Конституції України закріпила загальновизнаний принцип права, відповідно до якого закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Конституція України передбачає зворотну дію законів та інших нормативно-правових актів у часі лише у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи.

У свою чергу, у рішенні Конституційного Суду України від 09.02.1999 № 1-рп/99 у справі про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів зазначено, що до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Поряд з цим, за статтею 5 Цивільного кодексу України акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності (частина 1); акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи (частина 2); якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності (частина 3).

Відтак, законодавством встановлений загальний принцип незворотності дії нормативно-правових актів.

З огляду на цей висновок у контексті спірних правовідносин:

- дія Закону № 3041-VI у питаннях встановлення розміру охоронної зони магістрального трубопроводу розпочалася лише з моменту набрання ним чинності, оскільки він не має зворотної дії у часі;

- Законом № 3041-VI передбачене урегулювання випадків наявної на момент набрання чинності забудови, а саме можливості зменшення розмірів охоронних зон, яке здійснюється уповноваженим органом виконавчої влади за погодженням з підприємством магістрального трубопровідного транспорту за клопотанням власника будівлі або споруди, земельної ділянки, або самого підприємства магістральних трубопроводів.

Водночас, до набрання чинності Закону № 3041-VI умови забезпечення охорони об`єктів магістральних трубопроводів регулювалися положеннями «Правил охорони магістральних трубопроводів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 16.11.2002 № 1747 «Про затвердження Правил охорони магістральних трубопроводів».

За змістом Правил:

- охорона магістральних трубопроводів - це комплекс організаційних, організаційно-технічних і технічних заходів, спрямованих на недопущення несанкціонованих втручань сторонніх осіб у роботу магістральних трубопроводів; охоронна зона об`єктів магістрального трубопровідного транспорту це земельна ділянка, прилегла до об`єктів магістрального трубопровідного транспорту, обмежена умовними лініями з обох боків трубопроводу паралельно його осі (об`єкту), на якій обмежується провадження господарської діяльності (пункт 2);

- до складу об`єктів магістрального трубопровідного транспорту входить серед іншого лінійна частина магістральних трубопроводів (пункт 3);

- для охорони об`єктів магістрального трубопровідного транспорту зважаючи на їх стратегічне значення та потенційну небезпеку здійснюється установлення охоронних зон для діючих та тимчасово законсервованих об`єктів (пункт 4);

- для забезпечення безпечної експлуатації об`єктів магістрального трубопровідного транспорту, зокрема об`єктів магістральних газопроводів I і II класу, встановлюються охоронні зони згідно з додатком 1; в умовах існуючої забудови розміри охоронних зон можуть зменшуватися Держнаглядохоронпраці з урахуванням розташування існуючих споруд, рельєфу місцевості тощо на підставі обґрунтування, поданого власником забудови та погодженим з підприємством магістрального трубопровідного транспорту та відповідними органами державного нагляду і контролю (пункт 7);

- земельні ділянки, розташовані у межах охоронних зон, не вилучаються у їх власників і користувачів, а використовуються з обмеженнями, передбаченими цими Правилами та в порядку, встановленому Земельним кодексом України (пункт 8);

- на земельних ділянках, розташованих у межах охоронних зон, забороняється: споруджувати житлові, громадські та дачні будинки; розміщувати автозаправні та автогазозаправні станції і склади пально-мастильних матеріалів; будувати гаражі та автостоянки, садові та дачно-садові споруди, автомобільні дороги I - V категорії та залізниці; влаштовувати звалища, виливати розчини кислот, солей та лугів, що спричиняють корозію; розміщувати спортивні майданчики, стадіони, ринки, зупинки громадського транспорту, організовувати заходи, пов`язані з масовим скупченням людей; кидати у річках і водоймах якорі, проходити із закинутими якорями, ланцюгами, лотами, волокушами і тралами; будувати огорожі для відокремлення приватних земельних ділянок, лісових масивів, садів, виноградників тощо; зберігати сіно і солому, розбивати польові стани і табори для худоби, розміщувати пересувні та стаціонарні пасіки; розбирати і руйнувати водопропускні, берегоукріплювальні, земляні та інші споруди, що захищають об`єкти магістрального трубопровідного транспорту від руйнування, а прилеглу територію і навколишню місцевість - від аварійного розливання продукту, який транспортується магістральним трубопроводом; переміщувати та руйнувати знаки закріплення магістральних трубопроводів на місцевості, пошкоджувати або руйнувати лінійну частину цих трубопроводів, засоби електрохімічного захисту від корозії, кранове обладнання, засоби технологічного зв`язку і лінійної телемеханіки, інші складові магістральних трубопроводів; відчиняти люки, хвіртки і двері необслуговуваних підсилюючих пунктів кабельного зв`язку, загорож вузлів лінійної арматури, станцій катодного і дренажного захисту, лінійних і оглядових колодязів та інших лінійних споруд, відкривати і закривати запірну арматуру, вимикати і вмикати засоби зв`язку, енергозабезпечення і телемеханіки магістральних трубопроводів; розводити вогонь і розміщувати відкриті або закриті джерела вогню (пункт 11);

- ширина охоронної зони з обох боків об`єктів магістрального газопроводу І класу з умовним діаметром газопроводу від 301 до 600 мм складає 150 м (додаток 1 до Правил).

З наведеного слідує, що Правила встановлювали охоронні зони для газопроводів; розмір таких зон для газопроводу І класу діаметром 530 мм визначався у розмірі 150 м з обох боків; на земельних ділянках, розташованих у межах охоронних зон, заборонялося будувати (серед іншого) гаражі та огорожі.

Разом з тим, Правила не встановлювали заборону на будівництво «виробничих будівель і споруд», заборона на будівництво яких вказана у частині 3 статті 22 Закону № 3041-VI. Відтак, спільною у Правилах та Законі № 3041-VI є заборона на будівництво у межах охоронних зон магістральних трубопроводів лише гаражів та огорожі.

Таким чином у контексті спірних правовідносин:

- до 25.03.2011 у межах охоронних зон магістральних трубопроводів, розмір яких для газопроводу І класу діаметром 530 мм визначався у розмірі 150 м, заборонялося будівництво гаражів та огорожі;

- з 26.03.2011 у межах охоронних зон магістральних трубопроводів, розмір яких для газопроводу І класу діаметром 530 мм визначався у розмірі 150 м, забороняється будівництво гаражів, огорожі та виробничих будівель і споруд.

Щодо впливу охоронної зони на будівництво

Наведена різниця у правовому регулюванні певного виду заборони на будівництво у межах охоронних зон безпосередньо впливає на суть наявних між сторонами правовідносин.

Зокрема, суд установив, що згідно з Топографічним планом будівлі та споруди, які належать Відповідачу на праві власності, а саме: ангар-склад літери «В, В1, в2, в1», навіси літери «О» «Л2», «Т», альтанка літера «С», склад літера «П», КПП літера «У», ваги 1, ворота N, N4, комплекс зерноочистки ЗАВ 2, олійня літери «Л, Л1», гараж літера «Ж», бункер 3, ємності 4, 5, 6, 7, 8, 9; знаходяться у межах дії охоронної зони магістрального газопроводу, розмір якої визначений Законом № 3041-VI (150 м), та вони ж знаходилися у межах дії охоронної зони магістрального газопроводу, розмір якої визначався Правилами (постанова КМУ № 1747) (150 м). При цьому огорожі «N1», «N2», «N3» знаходяться поза межами охоронної зони (на відстані більше ніж 150 м від осі газопроводу).

Отже, з наведених обставин та правових положень слідує, що наявне будівництво:

- огорожі N1, N2, N3 виходить за межі охоронної зони, встановленої Правилами (знаходиться на відстані більше ніж 150 м від осі газопроводу);

- ангар-складу літери «В, В1, в2, в1», навісів літери «О» «Л2», «Т», альтанки літера «С», складу літера «П», КПП літера «У», ваг 1, комплексу зерноочистки ЗАВ «2», олійні літери «Л, Л1», ємностей 4, 5, 6, 7, 8, 9 та бункеру «3» знаходиться у межах охоронної зони, яка встановлювалася як Правилами (150 м), так і Законом № 3041-VI (150 м), проте на час його будівництва заборона на відповідне будівництво Правилами не встановлювалася;

- гаража літера «Ж», воріт N, N4 та огорожі (виконаної з дротяної сітки та колючого дроту) знаходилося у межах охоронної зони, яка встановлювалася Правилами (150 м), та на його будівництво існувала заборона.

При цьому безпосередньо розмір охоронної зони не зменшений сторонами у встановленому законом порядку. Зокрема, ані Позивач, ані Відповідач не виявляли ініціативи щодо її зменшення за наслідками того факту, що будівлі і споруди були збудованими до моменту набрання чинності Закону № 3041-VI.

Наведена стаття 13 Закону № 3041-VI можливість зменшення охоронної зони ставить у залежність від наявності обов`язкового експертного висновку щодо стану безпеки та зміни категорійності відповідної дільниці магістрального трубопроводу. У зв`язку з цим, з урахуванням факту наявної забудови у межах охоронної зони станом на час набрання чинності Закону № 3041-VI, ініціатива щодо проведення такої експертизи, отримання відповідного висновку, з огляду на обов`язок Позивача забезпечувати дотримання норм та правил безпеки та технічної експлуатації трубопроводу, повинна була бути проявлена саме Позивачем.

Суд також зазначає, що частина 3 статті 13 Закону № 3041-VI викладена таким чином, що фактично її положення визначають наслідки, результат дій у випадку наявної забудови у межах охоронної зони станом на час набрання чинності Законом, а саме у такому випадку встановлюється новий розмір охоронної зони, про що зазначається у документації із землеустрою. Водночас, приписи цієї статті не вказують на необхідність забезпечення охоронних зон шляхом знесення будівель та споруд, які знаходилися у відповідних межах станом на час набрання чинності Законом № 3041-VI.

Щодо наслідків порушень охоронних зон будівництвом об`єктів

Частина 1 статті 25 Закону № 3041-VI передбачає, що юридичні особи, винні у порушенні законодавства України про правовий режим земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів, несуть дисциплінарну, цивільно-правову, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно із законом.

Отже, цивільно-правова відповідальність у випадку порушення законодавства про правовий режим земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів наступає у випадку наявності вини відповідного суб`єкта порушення. У контексті заборони на будівництво певних об`єктів у межах охоронної зони вина особи проявляється у суб`єктивному відношенні до будівництва при наявності такої заборони, тобто фактично нехтуванні нею.

Стаття 1163 Цивільного кодексу України також право вимагати усунення загрози небезпеки власному майну ставить у залежність від створення її іншою особою.

Втім, у даному випадку загроза магістральному трубопроводу хоча і наявна самим фактом знаходження у межах охоронної зони (з урахуванням того, що вона станом на час розгляду справи в суді не зменшена) майна, яке належить Відповідачу, але наведені висновки вказують на необхідність забезпечення дотримання безпеки та експлуатації газопроводу іншим шляхом, який суд попередньо вже окреслив, та він не може бути пов`язаний із знесенням будівель і споруд, які були збудовані до моменту набрання чинності Закону № 3041-VI та введення відповідних заборон на будівництво.

Більш того, будівництво спірного майна відбулося до набрання чинності закону, яким правовідносин із встановлення охоронних зон та заборони на будівництво «виробничих будівель і споруд» окреслені на майбутнє, а заборони на будівництво стосувалися (у контексті спірних відносин) лише гаражів та огорож, у зв`язку з чим вина Відповідача у випадку будівництва «виробничих будівель і споруд» у межах охоронної зони, яка існувала на час їх будівництва, відсутня. Іншими словами, Відповідач не міг знехтувати те, чого не існувало на момент будівництва, тобто відповідної заборони.

На підставі викладеного суд висновує, що Позивач не довів вини Відповідача у порушенні охоронної зони газопроводу фактом знаходження виробничих будівель і споруд (окрім гаражу, воріт та огорожі, виконаної з дротяної сітки та колючого дроту) у відповідній зоні, які були збудовані до моменту встановлення заборони на їх будівництво, та наслідків порушення, а тому позовні вимоги в цій частині є необґрунтованими та задоволенню не підлягають.

Натомість позовні вимоги, які стосуються демонтажу воріт «N», «N4» та огорожі, виконаної з дротяної сітки та колючого дроту, як складових частин комплексу будівель, суд вважає правомірними з наявних на те підстав.

Так, положення названої статті 1163 та пункту 1 статті 1164 ЦК України, за яким разі неусунення загрози майну юридичної особи, заінтересована особа має право вимагати вжиття невідкладних заходів щодо усунення загрози, спрямовані на виконання превентивної (попереджувальної) функції, а саме запобігання завданню шкоди майну юридичної особи.

Згідно з частиною 1 статті 7 Закону України «Про трубопровідний транспорт» магістральний трубопровідний транспорт має важливе народногосподарське та оборонне значення.

Відповідно до «Переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави» від 04.03.2015 № 83 та пункту 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про визначення критеріїв віднесення об`єктів державної власності до таких, що мають стратегічне значення для економіки та безпеки держави» від 03.11.2010 № 999 (зі змінами та доповненнями), ТОВ «Оператор ГТС України», як суб`єкт господарювання державного сектору економіки та підприємство паливно-енергетичного комплексу, що здійснює діяльність з транспортування природного газу магістральними газопроводами і зберігання природного газу у підземних газосховищах, віднесено до підприємств, які мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави.

У постанові від 15.07.2021 у справі № 509/3712/16-ц Верховний Суд надав правовий висновок стосовно застосування законодавства щодо дотримання охоронних зон та вказав, що встановлення охоронних зон вздовж об`єктів магістральних газопроводів та обмежень у використанні власниками таких земель спрямоване на забезпечення належної експлуатації магістральних трубопроводів, запобігання їх ушкодженню та для зменшення можливого негативного впливу на людей, суміжні землі, природні об`єкти та довкілля в цілому, тому у разі недотримання встановлених обмежень у використанні земель охоронних зон, підприємства магістральних трубопроводів наділені правом звертатися до суду з позовами про усунення порушень правового використання земель охоронних зон об`єктів магістральних трубопроводів. У зазначеній категорії справ позивачі звільнені від обов`язку доказування можливості настання негативних наслідків.

Таким чином, існування у межах охоронної зони воріт літери «N», «N4», а також огорожі, виконаної з дротяної сітки та колючого дроту, належних Відповідачу та збудованих в порушення норм діючого законодавства щодо заборони на їх будівництво в межах охоронних зон, створює загрозу магістральному газопроводу, ускладнює проведення робіт по ремонту та його обслуговуванню, створює небезпеку загоряння, може ускладнити виконання Відповідачем народногосподарських та оборонних функцій.

При цьому суд вважає помилковими твердження Відповідача про відсутність предмету спору в частині демонтажу огорожі у зв`язку з її самостійним демонтажем, оскільки відповідно до Акту обстеження земельної ділянки від 24.11.2022 (а.с. 90) він лише переніс загорожу на межу земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:0364 площею 1,6182 га. З цього не слідує, що огорожа повністю відсутня по межі цієї земельної ділянки, а також, що вона відсутня на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:0215. Навпаки з цього слідує, що огорожа комплексу будівель, виконана із дротяної сітки та колючого дроту, наявна на обох земельних ділянках, котрі перебувають у користуванні Відповідача.

Разом з тим, позовні вимоги в частині демонтажу гаража літера «Ж» є необґрунтованими, у зв`язку із самостійними діями Відповідача по його знесенню під час розгляду справи по суті та невизнанням цього факту безпосередньо Позивачем.

Зокрема, суд установив, що при поділі земельної ділянки з кадастровим номером :02:000:7620 на дві: з кадастровим номером :02:000:0215 площею 1,8818 га та з кадастровим номером :02:000:0364 площею 1,6182 га; була складена Технічна документація із землеустрою щодо такого поділу, за змістом Схеми поділу, Технічного завдання та Матеріалів польових геодезичних робіт, як складових частин документації, на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:0364 площею 1,6182 га (на якій знаходиться комплекс будівель) відсутня споруда гаража.

З наданих Відповідачем пояснень також слідує, що гараж (літера «Ж») демонтований ним до моменту звернення Позивача з позовом до суду.

Під час судового розгляду справи суд надавав можливість сторонам у складанні спільного акту наявних споруд у межах охоронної зони, але вони відповідних дій не вчинили та додаткових доказів не надали (у тому числі доказів спростування наявності демонтажу гаража).

Відтак, Відповідач шляхом надання відповідних належних доказів довів факт усунення загрози магістральному газопроводу шляхом демонтажу гаража літера «Ж», а тому твердження Позивача про недоведеність цього належними доказами є помилковими.

При цьому суд не здійснює аналіз інших заперечень та доводів Відповідача, оскільки вони не стосуються зроблених судом висновків.

Водночас, стосовно доводів Позивача про обов`язкове врахування при вирішенні спору правової позиції Верховного Суду у наведеній справі № 509/3712/16-ц суд вказує на її врахування при частковому задоволенні позову та неврахування в частині відмови у позові через неоднаковість обставин справ щодо аналізу існування певних заборон на час набрання чинності Закону № 3041-VI.

ВИСНОВКИ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ АНАЛІЗУ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН

На підставі викладеного, за результатами оцінки доказів та вказаних правових положень, суд вважає, що:

- до 25.03.2011 у межах охоронних зон магістральних трубопроводів, розмір яких для газопроводу І класу діаметром 530 мм визначався у розмірі 150 м, заборонялося будівництво гаражів та огорожі;

- з 26.03.2011 та на даний час у межах охоронних зон магістральних трубопроводів, розмір яких для газопроводу І класу діаметром 530 мм визначався у розмірі 150 м, забороняється будівництво гаражів, огорожі та виробничих будівель і споруд;

- огорожі «N1», «N2», «N3» комплексу будівель виходять за межі охоронної зони, а тому на їх будівництво та знаходження не розповсюджуються заборони щодо охоронних зон;

- ангар-склад літери «В, В1, в2, в1», навіси літери «О» «Л2», «Т», альтанка літера «С», склад літера «П», КПП літера «У», ваги «1», комплекс зерноочистки ЗАВ «2», олійня літери «Л, Л1», ємності 4, 5, 6, 7, 8, 9 та бункер «3» знаходяться у межах охоронної зони, проте на час їх будівництва заборона на відповідне будівництво не встановлювалася;

- оскільки заборона на будівництво «виробничих будівель і споруд» окреслена на майбутнє, а існуючі станом на час будівництва комплексу будівель заборони на будівництво стосувалися лише гаражів та огорож, вина Відповідача у такому будівництві (окрім гаража та огорожі) відсутня;

- ворота «N», «N4» та огорожа (виконана із дротяної сітки та колючого дроту) знаходяться у межах охоронної зони та на їх будівництво існувала заборона;

- існування у межах охоронної зони воріт «N», «N4», а також огорожі, виконаної з дротяної сітки та колючого дроту, збудованих в порушення норм діючого законодавства щодо заборони на їх будівництво в межах охоронних зон, створює загрозу магістральному газопроводу, ускладнює проведення робіт по ремонту та його обслуговуванню, створює небезпеку загоряння, може ускладнити виконання Відповідачем народногосподарських та оборонних функцій;

- гараж літера «Ж», хоча і знаходився у межах охоронної зони станом на час перевірки Позивачем, але у подальшому демонтований Відповідачем до моменту звернення Позивача з позовом до суду, у зв`язку з чим загроза газопроводу його розміщенням усунута.

На підставі викладеного суд висновує, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню в частині зобов`язання Відповідача усунути загрозу газопроводу шляхом невідкладного демонтажу воріт «N», «N4» та огорожі, виконаної із дротяної сітки та колючого дроту. В іншій частині позову вимоги є необґрунтованими, а тому не підлягають задоволенню.

РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ

Судовими витратами у справі є витрати Позивача на сплату судового збору відповідно до платіжного доручення № 80838 від 24.10.2022 у сумі 2481 грн, які згідно з приписами статті 129 ГПК України відносяться на нього пропорційно кількості об`єктів, які підлягають демонтажу відносно всієї заявленої кількості об`єктів.

Зокрема, при зверненні до суду з позовом Позивач не окреслив перелік конкретних будівель та споруд, які знаходяться у межах охоронної зони і складають майновий комплекс, але під час судового розгляду справи суд попередньо перелічив їх, у зв`язку з чим із загальної кількості об`єктів за відповідними назвами, яка становить 13, суд задовольнив вимоги лише в частині 2 назв об`єктів (воріт та огорожі), що складає 15,38 % від загальної кількості об`єктів.

У зв`язку з цим, з Відповідача на користь Позивача підлягає стягненню судовий збір у сумі 381,58 грн. Ця сума складає 15,38% від загальної суми судового збору 2481 грн.

На підставі вказаних правових норм та керуючись статтями 129, 238 та 240 ГПК України,

в и р і ш и в:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2.Зобов`язати Приватне підприємство "Синтез-Екстракт-2008" (адреса: 27630, Кіровоградська область, Кіровоградський район, с. Обознівка, вул. Набережна, б. 2; код 36098276) усунути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (адреса: 03065, м. Київ, проспект Любомира Гузара, б. 44; код 42795490) загрозу магістральному газопроводу «Кременчук-Кропивницький» Ду 530 мм Ру 55 МПа шляхом невідкладного демонтажу воріт, позначених літерами «N», «N4», розташованих на земельній ділянці з кадастровим номером :02:000:0364 площею 1,6182 га, та огорожі, виконаної із дротяної сітки та колючого дроту, розташованої на земельних ділянках з кадастровим номером :02:000:0364 площею 1,6182 га та з кадастровим номером :02:000:0215 площею 1,8818 га, які перебувають у межах охоронної зони магістрального газопроводу «Кременчук-Кропивницький» Ду 530 мм Ру 55 МПа».

3. В іншій частині позову у задоволенні позовних вимог відмовити.

4.Стягнути з Приватного підприємства "Синтез-Екстракт-2008" (адреса: 27630, Кіровоградська область, Кіровоградський район, с. Обознівка, вул. Набережна, б. 2; код 36098276) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (адреса: 03065, м. Київ, проспект Любомира Гузара, б. 44; код 42795490) 381,58 грн компенсації по сплаті судового збору.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 02.02.2023

Суддя М.К. Закурін

Копії рішення надіслати Товариству з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (03065, м. Київ, проспект Любомира Гузара, буд. 44) та Приватному підприємству "Синтез-Екстракт-2008" (27630, Кіровоградська область, Кропивницький район, с. Обознівка, вул. Набережна, буд. 2).