УХВАЛА

про повернення в підготовче провадження та оголошення перерви

в підготовчому засіданні

м. Київ

11.01.2023Справа № 640/14353/19

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., при секретарі судового засідання Гаврищук К.М., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Державного підприємства "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця"

до Міністерства юстиції України

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Головне управління Держгеокадастру у Київській області

про визнання наказу протиправним та його скасування

Представники сторін:

від позивача: Лавріненко І.А.

від відповідача: Субота О.В.

від третьої особи: Баєшу В.О.

ВСТАНОВИВ

У червні 2019 року Державне підприємство "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця" звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Держгеокадастру у Київській області, про визнання протиправним та скасування наказу Міністерства юстиції України від 14 червня 2019 року № 1803/5 "Про скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень", яким скасовано 39 рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, припинено право постійного користування ДП "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця" земельними ділянками загальною площею 638,1122 га, які знаходяться в межах Софіївсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області та Петропавлівсько-Борщагівської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що всупереч вимог пунктів 9, 10, 11 Порядку розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1128, та пункту 3 Положення про Комісію з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 12 січня 2016 року № 37/5, Комісією з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України надіслано позивачу скаргу з додатками лише 14.06.2019 року, а копія доповнень до скарги від 13.06.2019 року взагалі не направлялась, чим позбавлено позивача можливості своєчасно дізнатись про дату, час та місце розгляду скарги, а також бути присутнім під час розгляду скарги та надавати відповідні письмові пояснення.

Крім того, позбавлення заінтересованої особи, яка є постійним землекористувачем земельних ділянок можливості взяти участь у розгляду скарги, яка стосується його безпосередньо, на думку позивача, є істотним порушенням процедури розгляду скарги, яке ставить під сумнів безсторонність (неупередженість), повноту перевірки та обґрунтованість висновку Комісії та спірного наказу, прийнятого на підставі такого висновку.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 жовтня 2019 року, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2020 року, у задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 24 вересня 2020 року скасовано рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 16 жовтня 2019 року та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 27 січня 2020 року, провадження у справі закрито.

Ухвалою Верховного Суду від 19 жовтня 2020 року задоволено заяву ДП "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця" про направлення справи за встановленою юрисдикцією. Передано справу до Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 4 червня 2021 року у задоволенні позову ДП "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця" відмовлено.

Постановою Київського апеляційного суду від 7 грудня 2021 року скасовано рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 4 червня 2021 року. Закрито провадження у справі за позовом ДП "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця" до Міністерства юстиції України, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Головне управління Держгеокадастру у Київській області, про визнання наказу протиправним та його скасування. Роз`яснено ДП "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця", що даний спір підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

Ухвалою Київського апеляційного суду від 29 грудня 2021 року задоволено заяву ДП "Науково-дослідний, виробничий агрокомбінат "Пуща-Водиця" про передачу справи за встановленою юрисдикцією та передано справу № 640/14353/19 до Господарського суду Київської області як суду першої інстанції, до юрисдикції якого віднесено розгляд справи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.01.2022 року справу № 640/14353/19 згідно ч. 5 ст. 30 ГПК України передано за територіальною юрисдикцією (підсудністю) на розгляд Господарському суду міста Києва (01054, м. Київ, вул. Б. Хмельницького, 44-в) як єдиного суду, до виключної підсудності якого віднесено справи, відповідачем у яких є, зокрема, Міністерство юстиції України.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.02.2022 року справу № 640/14353/19 передано на розгляд судді Селівону А.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2022 року справу № 640/14353/19 прийнято до провадження суддею Селівоном А.М., постановлено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 23.03.2022 року.

Проте, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та введенням воєнного стану з 24.02.2022 року судове засідання, призначене на 23.03.2022 року, не відбулось.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.06.2022 року, з урахуванням норм статті 3 Конституції України та положень статті 2 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання у справі призначено на 21.07.2022 року.

Ухвалою Господарського суд міста Києва від 21.07.2022 року у зв`язку з неявкою уповноважених представників позивача та третьої особи підготовче засідання відкладено на 07.09.2022 року.

У підготовчому судовому засіданні 07.09.2022 року у зв`язку з неявкою уповноваженого представника третьої особи протокольно оголошено перерву до 06.10.2022 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.10.2022 року закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 16.11.2022 року.

У судовому засіданні з розгляду справи по суті 16.11.2022 року у зв`язку з неявкою уповноваженого представника третьої особи, а також клопотанням уповноваженого представника позивача про відкладення розгляду справи судом протокольно оголошено перерву з розгляду справи по суті до 11.01.2023 року.

У судове засідання з розгляду справи по суті 11.01.2023 року з`явилися уповноважені представники позивача, відповідача, третьої особи, а також представник Національного антикорупційного бюро України.

Судом повідомлено, що до початку судового засідання через канцелярію суду 18.11.2022 року від Національного антикорупційного бюро України надійшли письмові пояснення № 0435-230/22643 від 16.11.2022 року щодо суті спору, а також 25.11.2022 року надійшло клопотання № 10-230/23470 від 25.11.2022 року про вступ третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, які адресовані лише на адресу суду та не містять доказів їх направлення іншим учасникам справи; від уповноваженого представника позивача 10.01.2023 року надійшли письмові пояснення б/н від 09.01.2023 року. Дані документи судом долучені до матеріалів справи.

Будь - яких інших заяв та клопотань процесуального характеру на час проведення судового засідання 11.01.2023 року від сторін до суду не надходило.

У судовому засіданні 11.01.2023 року представник Національного антикорупційного бюро України підтримав клопотання про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача та просив його задовольнити.

В свою чергу уповноважений представник позивача не заперечував проти даного клопотання, уповноважений представник відповідача, третьої особи - заперечували.

Дослідивши в судовому засіданні 11.01.2023 року клопотання Національного антикорупційного бюро України суд зазначає, що за приписами ч.1 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Разом з тим, відповідно до ч.2 ст. 50 ГПК України якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (ч. 4 ст. 50 ГПК України).

Вступ у справу третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, не тягне за собою розгляду справи спочатку.

У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

При цьому зазначення на якій стороні (позивача чи відповідача) може вступити у справу третя особа залежить від того, з якою зі сторін у неї існує правовий зв`язок.

Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

У відповідності до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 25.06.2019 року у справі №910/17792/17, підставою для вступу (залучення) в судовий процес третьої особи є її заінтересованість у результатах вирішення спору - ймовірність виникнення в майбутньому в неї права на позов або пред`явлення до неї позовних вимог зі сторони позивача чи відповідача.

Як встановлено судом, в обґрунтування поданого 25.11.2022 року клопотання Національне антикорупційне бюро України посилається на той факт, що обставини, які досліджуються під час розгляду даної справи, безпосередньо пов`язані з обставинами, які з`ясовуються детективами Національного антикорупційного бюро України під час досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000856 від 01.10.2019 року, у зв`язку з чим рішення у господарській справі № 640/1433/19 може вплинути на права та обов`язки Національного антикорупційного бюро України та його посадових осіб під час виконання ними завдань кримінального провадження.

В свою чергу частиною 1 статті 2 ГПК України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Пунктами 1, 2, 4, 5 частини 3 статті 2 ГПК України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

За приписами ч.ч. 1, 4 ст. 13 ГПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керує ходом судового процесу, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

При цьому положеннями ч. 2 ст. 2 ГПК України визначено, що суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до ч.ч. 1, 5 ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватись на засадах верховенства права, бути законним та обґрунтованим.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Так, згідно ч. 1 ст. 210 ГПК України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази тощо.

Статтею ст. 177 ГПК України визначено завдання та строк підготовчого провадження.

Так, згідно з ч. 1 ст. 177 ГПК України завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

За приписами ст. 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання, дата і час якого призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Відповідно до п.п. 4, 19 ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд вирішує, зокрема, питання про вступ у справу інших осіб, заміну неналежного відповідача, залучення співвідповідача, об`єднання справ і роз`єднання позовних вимог, прийняття зустрічного позову, якщо ці питання не були вирішені раніше; здійснює інші дії, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

В свою чергу відповідно до ст. 194 Господарського процесуального кодексу України завданнями розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Як вже зазначалося судом вище, ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.10.2022 року закрито підготовче провадження у справі № 640/14353/19 та призначено справу до судового розгляду по суті.

Зокрема, на стадії розгляду справи по суті та вступного слова сторін 25.11.2022 року від НАБУ до суду надійшло клопотання про вступ у справу в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, що, враховуючи предмет даного позову та специфіку спірних правовідносин, а також наявність кримінального провадження № 0000856 від 01.10.2019 року за ознаками злочинів, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 3 ст. 191 КК України за фактом протиправного заволодіння у 2019 року землями ДП "Агрокомбінат "Пуща - Водиця" у межах Петропавлівсько - Борщагівської та Софієвсько - Борщагівської сілсььких рад Києво - Святошинського району Київської області загальною площею 284,32 га, свідчить про необхідність вирішення питання щодо залучення НАБУ до участі у даній справі, позаяк рішення у ній може вплинути на його права та/або обов`язки щодо однієї зі сторін.

При цьому судом враховано приписи ст. 50 ГПК України щодо процесуальної можливості вступу у справу третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору до закінчення підготовчого провадження у справі.

В свою чергу оцінюючи правову та фактичну складність справи, слід враховувати, зокрема, наявність обставин, що утруднюють розгляд справи, та впливають на оцінку доказів і фактичних обставин у справі.

Суд зазначає, що господарським процесуальним законодавством не врегульовано питання щодо повернення суду першої інстанції до стадії підготовчого провадження після його закриття.

Так, в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 січня 2022 року у справі №234/1107/20 (провадження №61-15126св21) зроблено висновок, що: "при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод".

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи пункт 1 ст. 3 Конвенції Про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Окрім цього, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але й реальним (Рішення Суду у справі Жоффре де ля Прадель проти Франції від 16 грудня 1992 року).

Разом з тим, згідно з практикою Верховного Суду, викладеною у постановах від 03.09.2019 року у справі №9802/271/18, від 16.02.2021 року у справі №922/2115/19, в ухвалі від 22.06.2021 року у справі №923/525/20, постанові від 16.12.2021 року у справі №910/7103/21, а також Північного апеляційного господарського суду від 06.09.2021 року у справі №910/7960/20 суди першої інстанції за наявності певних обставин можуть прийняти рішення про повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття для вчинення тих чи інших процесуальних дій, які можуть бути реалізовані лише на стадії підготовчого провадження.

Однак такі обставини мають бути вагомими, оскільки можливість повернення до стадії підготовчого провадження з будь-яких підстав нівелює саме значення стадій господарського процесу: як підготовчого провадження, так і стадії розгляду справи по суті.

Таким чином, з метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження усіх матеріалів справи та фактичних обставин спору, та оскільки нормами ст. 182 ГПК України передбачене залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору лише на стадії підготовчого провадження, господарський суд дійшов висновку про необхідність повернення на стадію підготовчого провадження для вирішення питання про залучення до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача Національне антикорупційне бюро України.

Розглянувши в судовому засіданні 11.01.2023 року клопотання Національного антикорупційного бюро України, враховуючи предмет спору у даній справі та спірні правовідносини, а також необхідність обстоювання власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення суду, з метою виключення суперечностей та неоднозначностей фактичних даних, що входять до предмета доказування у даній справі та наданих сторонами доказів, суд вважає за необхідне задовольнити відповідне клопотання Національного антикорупційного бюро України (03035, місто Київ, ВУЛИЦЯ ВАСИЛЯ СУРИКОВА, будинок 3, ) та залучити останнє до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача, оскільки рішення у даній справі може вплинути на його права та/або обов`язки щодо однієї зі сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196 - 205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Окрім цього, суд зазначає, що відповідно до ч. 7 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з ч.1 ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші), Савенкова проти України, no. 4469/07, від 02.05.2013, Папазова та інші проти України, no. 32849/05, 20796/06, 14347/07 та 40760/07, від 15.03.2012).

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку із задоволенням клопотання про вступ третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача, з метою надання сторонам можливості реалізувати принцип змагальності, рівності всіх учасників процесу перед законом та судом, забезпечення участі представників у судовому засіданні та надання додаткових доказів в обґрунтування заявлених вимог та заперечень, а також з метою всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи, оцінки та дослідження доказів, суд прийшов до висновку про необхідність оголошення перерви в підготовчому засіданні у справі в межах розумного строку.

Керуючись ст.ст. 46, 50, 177, 179, 181, 183, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Повернутися зі стадії розгляду справи № 640/14353/19 по суті до розгляду справи у підготовчому провадженні.

2. Продовжити підготовче засідання у цьому ж судовому засіданні.

3. Клопотання Національного антикорупційного бюро України про вступ у справу № 640/14353/19 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача задовольнити.

4. Залучити до участі у справі як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Національне антикорупційне бюро України (03035, місто Київ, ВУЛИЦЯ ВАСИЛЯ СУРИКОВА, будинок 3, ).

5. Оголосити перерву в підготовчому засіданні до 08.02.23 о 15:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 3 .

6. Повідомити про судове засідання учасників справи. У відповідності до ст. 60 ГПК України сторонам надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

7. Зобов`язати третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Національне антикорупційне бюро України надати пояснення по суті спору не пізніше 27.01.2023 року та направити іншим учасникам справи.

8. Повідомити учасників справи, що додаткові письмові докази, висновки експертів, клопотання, заяви, пояснення можуть бути подані до суду у строк до 02.02.2023 року (включно) з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених статтею 170 Господарського процесуального кодексу України, а також з урахуванням основних засад (принципів) господарського судочинства, зокрема, змагальності та рівності всіх учасників процесу перед законом та судом.

9. Попередити учасників судового процесу про неприпустимість зловживання процесуальними правами, визначеного ст. 43 Господарського процесуального кодексу України, ухилення від вчинення дій, покладених господарським судом на сторону, а також невиконання процесуальних обов`язків та створення протиправних перешкод у здійсненні судочинства, та, відповідно, можливість застосування заходів процесуального примусу з підстав та в порядку, визначеному главою 9 ГПК України.

10. Звернути увагу учасників справи на процесуальні права та обов`язки, передбачені ст. 46 ГПК України, зокрема в частині строків подання до суду заяв про збільшення/зменшення позовних вимог, зміни предмету або підстави позову та доказів направлення копій таких заяв та доданих до них документів іншим учасникам справи, а також щодо наслідків неподання таких доказів суду (ч.ч. 2, 3, 5 ст. 46 ГПК України).

11. Звернути увагу сторін, що збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ГПК України (ч. 1 ст. 14 ГПК України).

12. Довести до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання є необов`язковою. Запропонувати учасникам справи подати до суду заяву/клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів або про розгляд справи без участі сторін.

13. Також суд наголошує на можливості подання процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо, вчинення інших процесуальних дій в електронній формі з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

14. Сторонам направити на електронну адресу ІНФОРМАЦІЯ_1 текст позовної заяви/відзивів/пояснень/заяв/клопотань у форматі Word, розрахунки, що містять формули - у форматі Exel.

15. Запропонувати сторонам надати суду актуальні адреси електронної пошти та номери засобів телефонного зв`язку з метою отримання від суду інформації щодо ходу розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М. Селівон