ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.01.2023м. ДніпроСправа № 904/3337/22

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

до Комунального підприємства "РАЙВОДОКАНАЛ" Новомосковського району, м. Перещепино, Дніпропетровська обл

про стягнення заборгованості у розмірі 135 061,46 грн

Суддя Золотарьова Я.С.

Без участі представників сторін.

ПРОЦЕДУРА

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські електромережі" звернулося до Господарського суду з позовом до Комунального підприємства "РАЙВОДОКАНАЛ" Новомосковського району і просить суд стягнути заборгованість у розмірі 135 061,46 грн та судовий збір.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 11.10.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи за наявними у ній матеріалами.

Ухвала господарського суду Дніпропетровської області від 11.10.2022 була надіслана всім учасникам справи завчасно на їх юридичні адреси, з урахуванням Нормативів і нормативних строків пересилання поштових відправлень, затверджених наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 №958, що підтверджується штемпелем суду про відправлення вихідної кореспонденції на звороті відповідних судових процесуальних документів.

Також, судом було здійснено публікацію на офіційному сайті Господарського суду Дніпропетровської області щодо розгляду справи № 904/3337/22.

За таких обставин у суду маються достатні підстави вважати, що ним вжито належних заходів щодо повідомлення відповідача про розгляд справи №904/3337/22, але відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов.

Відповідно до частини 2 статті 178 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Так, справа розглядається за наявними в ній матеріалами, визнаними судом достатніми, в порядку статті 178 Господарського процесуального кодексу України.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 в Україні введено воєнний стан.

Судова система не припиняє працювати, але значна кількість повітряних тривог, відключення електроенергії, відсутність фінансування на поштові відправлення, призводить до збільшення часу розгляду судових справ.

Судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Згідно частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п. 35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У пункті 3 постанови № 11 від 17.10.2014 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення" визначено, що розумним, зокрема вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту. З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02.09.2010, "Смірнова проти України" від 08.11.2005, "Матіка проти Румунії" від 02.11.2006, "Літоселітіс Проти Греції" від 05.02.2004).

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

З огляду на викладене, з метою дотримання принципів господарського судочинства, суд розглянув справу в межах розумного строку.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України, суд прийняв рішення по справі у нарадчій кімнаті.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 26.04.2018 під час проведення перевірки дотримання Правил користування електричною енергією, позивачем виявлено та зафіксовано в акті № 126522 порушення споживачем пунктів п.п. 3.3, 3.31, 6.40 ПРРЕЕ - відсутня пломба електропередавальної організації №16165356 на ввідному автоматичному вимикачі. Самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації після відключення 21.03.2018.

Позиція відповідача

Відповідач не скористався своїм процесуальним правом на подання відзиву на позов.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Між Публічним акціонерним товариством "ДТЕК Дніпрообленерго" (постачальник) та Комунальним підприємством "Райводоканал" Новомосковського району (споживач) було укладено договір про постачання електричної енергії № 746 від 19.06.2008 та додаткову угоду до договору № 746 від 30.01.2014.

19.04.2018 відбулися загальні збори акціонерів Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго", за рішенням яких ПАТ «ДТЕК Дніпрооленерго» з 21.05.2018 було перейменовано в Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські Електромережі".

Відповідно до акту про пломбування засобів обліку від 21.03.2018 ввідний автоматичний вимикач об`єкта споживача насосної оборотного водопостачання був відключений постачальником електроенергії 21.03.2018 та опломбований пломбою № 16165356.

відключено 26.04.2018 при перевірці дотримання Позивачем ПРРЕЕ у житловому будинку, розташованому за адресою: смт. Глубиниха, було виявлено порушення пп.3.3, 3.31, 6.40 ПКЕЕ - відсутня пломба електропередавальної організації №16165356 на ввідному автоматичному вимикачі. Самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації після відключення 21.03.2018.

На підставі виявленого порушення був складений Акт про порушення № 126522 від 26.04.2018, який було підписано представником відповідача -директором Колп В.В., без заперечень.

В Акті про порушення зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного Акту про порушення буде проводити засідання 04.05.2018 за адресою, зазначеною в акті.

Представник Споживача зауважень до акту не зазначив, копію акту отримав, про що свідчить підпис Колп В.В. на вказаному акті.

Крім того, 26.04.2018 представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" були складені Акт про усунення порушення "Правил користування електричної енергії" , який також підписаний Колп В.В. без заперечень і зауважень.

04.05.2018 комісією енергопостачальника по розгляду акту про порушення № 126522 від 26.04.2018 було прийнято рішення, оформлене протоколом № 1203 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії. Нарахування було здійснено згідно з пунктом 2.7 та за формулою 2.10, 2.9 ПРРЕЕ.

Період нарахування було взято з 29.03.2018 по 26.04.2018 та визначено суму, що підлягає до сплати в розмірі 135 061,46 грн.

Матеріали справи не містять доказів оскарження відповідачем рішення комісії з розгляду акта про порушення №126522 від 26.04.2018, оформленого протоколом засідання комісії № 1203 від 04.05.2018.

На час прийняття рішення, доказів оплати вартості недоврахованої електроенергії у повному обсязі сторонами до матеріалів справи не надано.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Статтею 26 Закону України "Про електроенергетику" передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов`язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

З огляду на наявний матеріалах справи договір, між сторонами склались правовідносини постачання електричної енергії.

Щодо самовільного підключення

Відповідно до чинних у спірний період Закону України від 16.10.1997 № 575/97-ВР "Про електроенергетику" та Правил користування електричною енергією (далі ПКЕЕ, Правила), затверджених постановою НКРЕ України від 31.07.1996 № 28, зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 02.08.1996 за 417/1442, позивач здійснює постачання електроенергії її споживачам.

Згідно зі статтею 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Матеріалами справи підтверджено та відповідачем не спростовано, що в результаті самовільного підключення відповідач здійснив крадіжку електричної енергії.

Згідно з підпунктом 6.40. ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

Відповідно до абзаців першого, третього, четвертого пункту 6.41 ПКЕЕ у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

Акт складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

Приписами абзацу другого пункту 6.41 ПКЕЕ передбачено, що в акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків.

Вивчивши складений позивачем акт про порушення суд зазначає, що він відповідає за своїм змістом та порядком його складання вказаним нормативним приписам.

Так, відповідно до вимог Правил та Методики, акт складений за встановленою формою із зазначенням виду, обставин і суті порушень, у присутності відповідача і ним підписаний.

Згідно з пунктом 6.42 ПКЕЕ на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформлюється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

За результатами засідання комісії з розгляду акта про порушення № 126522 від 26.04.2018 позивачем здійснено розрахунок загального обсягу позаобліково спожитої електричної енергії відповідно до пункту 2.7 за формулою 2.9, 2.10 Методики за період з 29.03.2018 по 26.04.2018.

Відповідачем не надано доказів оскарження рішення про донарахування розміру вартості та обсягу недооблікованої електричної енергії, яке оформлене протоколом № 1203 від 04.05.2018.

Враховуючи наведені положення чинного законодавства та матеріали справи, суд дійшов висновку, що факт споживання відповідачем електричної енергії без приладів обліку доводиться матеріалами справи, позивач належним чином оформив акт про порушення та правильно застосував формулу розрахунку вартості недорахованої електроенергії відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої наказом НКРЕ від 04.05.2006 № 562.

Доказів оплати вартості недоврахованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ у сумі 135 061,46 грн відповідач суду не надав.

На підставі викладеного, з урахуванням встановлених обставин справи, які підтверджені належними доказами, позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Згідно пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому судовий збір у розмірі 2 481,00 грн слід покласти на відповідача.

Керуючись статями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Комунального підприємства "Райводоканал" Новомосковського району (51221, Дніпропетровська область, Новомосковський район, м.Перещепине, вул.. Степова, буд. 1; ідентифікаційний код 35323645) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м. Дніпро, вул. Запорізьке шосе, 22; ідентифікаційний код 23359034) суму за недовраховану електричну енергію у розмірі 135 061,46 грн та судовий збір в розмірі 2 481,00 грн.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Суддя Я.С. Золотарьова