ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" січня 2023 р. м. Рівне Справа № 918/1222/21

Господарський суд Рівненської області у складі судді Бережнюк В.В.,

розглянув матеріали справи

за позовом: Виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури

в інтересах держави

в особі: Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради

в особі: Рівненської міської ради

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія"

про: визнання недійсними додаткових угод та стягнення 285 493,00 грн.

Секретар судового засідання Лиманський А.Ю.

Представники:

від органу прокуратури Немкович І.І.

від відповідача Гуз О.С.

Суть спору.

Виконувач обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури звернувся в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та в особі Рівненської міської ради до Господарського суду Рівненської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" про визнання недійсними додаткових угод від 19.08.2021 № 4, від 30.08.2021 № 5, від 31.08.2021 № 6, від 07.10.2021 № 7, від 08.10.2021 № 8, від 11.10.2021 № 9, від 28.10.2021 № 10, від 29.10.2021 № 11 до договору про постачання електричної енергії споживачу від 28.05.2021 № 328, укладеного між КНП "Центральна міська лікарня" та ТОВ "РОЕК" та стягнення коштів в сумі 285 493 грн. Прокурор зазначав, що КНП "Центральна міська лікарня" було проведено закупівлю UA-2021-06-01-000589-а за предметом "Електрична енергія". Прокурор стверджував, що у подальшому між КНП "Центральна міська лікарня" та ТОВ "РОЕК" було укладено договір про постачання електричної енергії споживачу від 28.05.2021 № 328 . Прокурор зауважив, що відповідно до інформації, розміщеної у системі публічних закупівель "Прозорро", між сторонами були укладені додаткові угоди. На думку прокурора, укладення цих додаткових угод суперечить вимогам частини 5 статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та положенням постанови Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 № 225 "Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України" , а тому додаткові угоди належить визнати недійсними. Прокурор зазначав, що розрахунок за поставлену КНП "Центральна міська лікарня" електричну енергію повинен здійснюватися за ціною, визначеною в договорі від 28.05.2021 № 328. Прокурор наголошував, що за результатами виконання договору від 28.05.2021 №328 відповідач унаслідок укладення спірних додаткових угод безпідставно отримав від КНП "Центральна міська лікарня" кошти в сумі 285 493,00 грн, які, на думку прокурора, належить стягнути з відповідача на підставі частини 1 статті 670 Цивільного кодексу України.

Рішенням Господарського суду Рівненської області від 05.04.2022 позов прокурора задоволено частково. Вирішено стягнути з ТОВ "РОЕК" на користь КНП "Центральна міська лікарня" 285 493,00 грн. У задоволенні вимог прокурора про визнання недійсними додаткових угод відмовлено. Вирішено стягнути з ТОВ "РОЕК" на користь Рівненської обласної прокуратури 4 282,39 грн судового збору.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 рішення Господарського суду Рівненської області від 05.04.2022 у справі № 918/1222/21 в частині відмови в задоволенні позову прокурора скасовано. Ухвалено в цій частині нове рішення, яким визнано недійсними додаткові угоди від 19.08.2021 № 4, від 30.08.2021 № 5, від 31.08.2021 № 6, від 07.10.2021 № 7, від 08.10.2021 № 8, від 11.10.2021 № 9, від 28.10.2021 № 10, від 29.10.2021 № 11 до договору від 28.05.2021 № 328, укладеного між КНП "Центральна міська лікарня" та ТОВ "РОЕК". Вирішено стягнути з ТОВ "РОЕК" на користь Рівненської обласної прокуратури 18 160,00 грн судового збору. В решті рішення Господарського суду Рівненської області від 05.04.2022 у справі №918/1222/21 залишено без змін. Вирішено стягнути з ТОВ "РОЕК" на користь Рівненської обласної прокуратури 27 240,00 грн судового збору за розгляд апеляційної скарги.

Постановою Верховного Суду від 13.09.2022 постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 і рішення Господарського суду Рівненської області від 05.04.2022 у справі №918/1222/21 в частині задоволення позовних вимог виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради скасовано, позов у цій частині залишено без розгляду. Постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 і рішення Господарського суду Рівненської області від 05.04.2022 у справі №918/1222/21 в частині задоволення позовних вимог виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради скасовано, справу № 918/1222/21 у цій частині передано на новий розгляд до Господарського суду Рівненської області.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.10.2022 справу №918/1222/21 передано на розгляд судді Бережнюк В.В.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.

Позовні вимоги прокурор обґрунтовує тим, що Комунальним некомерційним підприємством "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради проведено закупівлю UА-2021-06-01-000589-а за предметом: "Електрична енергія". Між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28.05.2021 року. Після укладення договору між сторонами неодноразово укладались додаткові угоди, якими збільшено ціну за одиницю товару, а саме: згідно з додатковою угодою №4 від 19.08.2021, ціна за одиницю товару становить 3,18881 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №5 від 30.08.2021 ціна за одиницю товару становить 3,38548 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №6 від 31.08.2021 ціна за одиницю товару становить 3,60179 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №7 від 07.10.2021 ціна за одиницю товару становить 3,81590 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №8 від 08.10.2021 ціна за одиницю товару становить 3,99574 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №9 від 11.10.2021 ціна за одиницю товару становить 4,24393 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №10 від 28.10.2021 ціна за одиницю товару становить 4,54762 грн./кВт*год без ПДВ; згідно з додатковою угодою №11 від 29.10.2021 ціна за одиницю товару становить 4,88165 грн./кВт*год без ПДВ. Ключовим для закупівлі бюджетним установам електричної енергії у постачальників універсальних послуг згідно з постановою №225 є те, що ціна не повинна перевищувати ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів (з урахуванням послугз передачі та розподілу на відповідній території). Прокурор вказує, що станом на травень 2021 року ціна на універсальну послугу для малих непобутових споживачів, приєднаних до мережі ПрАТ "Рівнеобленерго" для другого класу напруги становить 334,774 коп./кВт.год без ПДВ (401,729 коп./кВт.год з ПДВ). Станом на серпень така ціна становила 202,685 коп./кВт.год без ПДВ (243,222 коп./кВт.год з ПДВ). Не дивлячись на зменшення ціни на універсальну послугу у серпні 2021 року, між сторонами укладено 3 додаткові угоди - №4 від 19.08.2021, № 5 від 30.08.2021, №6 від 31.08.2021, якими збільшено ціну за одиницю товару до 3,60179 грн./кВт*год без ПДВ. Прокурор вважає, що ціна на електроенергію за договором про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28.05.2021 перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів на території Рівненської області на 77%, що суперечить умовам постанови № 225. Прокурор також вказує, що ціна за одиницю електричної енергії за вищевказаним договором зросла на 62%, у той час як тариф на універсальні послуги з травня по листопад 2021 року збільшився лише на 11%. Вважає, що додаткові угоди № 4 від 19.08.2021, №5 від 30.08.2021, №6 від 31.08.2021 №7 від 07.10.2021, №8 від 08.102021, №9 від 11.10.2021, №10 від 28.10.2021, №11 від 29.10.2021 суперечить вимогам ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та постанові Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 № 225, а отже підлягають до визнання недійсними. Внаслідок укладення додаткових угод безпідставно отримано відповідачем від КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради кошти у сумі 285 493 грн. (51 138,44 + 92 050,41 + 142 304,15), які мають бути стягнуті з відповідача.

У відзиві на позов відповідач вказує, що у відповідності до постанов КМУ №225 від 20.03.2020 року та №272 від 30.03.2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28.05.2021 року. Комерційною пропозицією що є додатком до укладеного договору встановлено ціну на електричну енергію в розмірі 3,01 грн./кВт*год без ПДВ. Вказана ціна визначається за наведеною в додатку формулою, при цьому умовами договору не передбачено, що розмір ціни на електричну енергію прив`язаний до ціни універсальної послуги. Постановою КМУ №272 було передбачено постачання електричної енергії встановленим споживачам за вказаною ціною універсальної послуги лише протягом 60 календарних днів з моменту опублікування постанови, тобто за період з 01 квітня 2021 року по 31 травня 2021 року. Водночас, ціна в договорі на дату його укладення не перевищувала розміру ціни на універсальну послугу, що відповідає вимогами постанови КМУ №272. Відповідач вказує, що у відповідності до вимог частини 5 статті 41 ЗУ "Про публічні закупівлі" та згідно пункту 13.8. договору сторонами було укладено ряд додаткових угод, за якими ціна за одиницю товару яка вказана в кожній угоді не перевищує 10 відсотків, та не призводить до збільшення суми зазначеної в договорі. Крім того відповідач вказує, що прокурором не наведено жодного обґрунтування вчинення правочину під впливом тяжкої для неї обставини і на вкрай невигідних умовах.

У відповіді на відзив орган прокуратури зазначає, що ціна не повинна перевищувати ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів (з урахуванням послугз передачі та розподілу на відповідній території). Вважає, що додаткові угоди № 4 від 19.08.2021, №5 від 30.08.2021, №6 від 31.08.2021 №7 від 07.10.2021, №8 від 08.102021, №9 від 11.10.2021, №10 від 28.10.2021, №11 від 29.10.2021 суперечить вимогам ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та постанові Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 № 225, а отже підлягають до визнання недійсними. Внаслідок укладення додаткових угод безпідставно отримано відповідачем від КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради кошти у сумі 285 493 грн. (51 138,44 + 92 050,41 + 142 304,15), які мають бути стягнуті з відповідача.

Під час нового розгляду справи 21.11.2022 від ТОВ "РОЕК" надійшли письмові пояснення, у яких зауважує, що за придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, відповідно до вимог цього Закону, та укладення договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом, та за порушення вимог цього Закону службові (посадові) особи, уповноважена особа замовника та керівники замовників несуть відповідальність згідно із законами України. Відповідно до пунктів 8 та 10 частини 1 статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право, зокрема порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів. Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю. Згідно з підпунктами 3, 4, 9 пункту 4 цього Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту, перевірки закупівель, інспектування (ревізії), моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.Отже, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

На переконання ТОВ "РОЕК" Держаудитслужба є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель. А Рівненська міська рада не є органом та не наділена повноваженнями для здійснення державного фінансового контролю у сфері порушення законодавства про публічні закупівлі.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою від 17.10.2022 справу №918/1222/21 прийнято до провадження за правилами загального позовного провадження з викликом сторін. Проведення підготовчого засідання призначено на 22 листопада 2022 р. на 10:30 год.

22.11.2022 підготовче судове засідання відкладено на 07 грудня 2022 р. на 09:40 год.

07.12.2022 підготовче судове засідання відкладено на 21 грудня 2022 р. на 09:20 год.

20 грудня 2022 року від Рівненської окружної прокуратури надійшла заява про зміну предмету позову.

У судовому засіданні 21 грудня 2022 року оголошено перерву до 27 грудня 2022 року на 9:30 год.

22 грудня 2022 року від Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" надійшли заперечення на клопотання прокуратури про зміну предмету позову.

В судовому засіданні 21 та 27 грудня 2022 року було розглянуто заяву представника прокуратури про зміну предмета позову.

Суд ухвалив без виходу до нарадчої кімнати, відмовити у задоволенні заяви прокуратури про зміну предмету позову. Про що оголошено протокольну ухвалу 27.12.2022.

Ухвалою від 27.12.2022 закрито підготовче провадження. Призначено справу до судового розгляду по суті на 25 січня 2023 р. на 13:00 год.

Представник прокуратури під час розгляду спору по суті 25.01.2023 позовні вимоги підтримав. Просив позов задоволити.

Представник відповідача у свою чергу позов не визнав, просив відмовити у його задоволенні.

У подальшому суд дослідив письмові докази, що містяться у справі.

Заслухано представників сторін у судових дебатах.

Обставини справи та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази.

Як слідує зі звіту про договір про закупівлю, що укладений без використання електронної системи закупівель UА-2021-06-01-000589-а за предметом: "Електрична енергія", договір про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28.05.2021 року було укладено без використання електронної системи закупівель. У звіті про договір про закупівлію міститься інформація про характеристику товару, що закуповується, зокрема наведено обґрунтування укладення договору про закупівлю та зазначено, що КНП "Центральна міська лікарня" є опорною лікарнею для надання медичної допомоги при лікуванні коронавірусної хвороби Сovid-19 в Рівненській області, у зв`язку з чим було придбано та введено в експлуатацію у березні 2021 року кисневу станцію, закуплено кисневі концентратори, апарати ШВЛ, та інше медичне обладнання, яке при постійному використанні збільшило споживання електроенергії в установі.

В обґрунтуванні укладення договору про закупівлю також наведені правові норми, на підставі яких проводилась дана закупівля та визначався предмет такої закупівлі, вид (характеристика) товару та його ціна. Зокрема наведено посилання на пункт 3-1 розділу Х "Прикінцевих та перехідних положень" Закону України "Про публічні закупівлі"; постанову Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 р. №225 "Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (CoVІD-19) на території України"; постанову Кабінету Міністрів України від 31 березня 2021 р. № 272 "Про внесення зміни до переліку товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, на території України"; пункт 12 частини 1 статті 2 Бюджетного кодексу України щодо визначення "бюджетної установи"; пункт 93 частини 1 статті 1 та частини 3 статті 63 Закону України "Про ринок електричної енергії" щодо визначення "універсальної послуги"; положення Методики розрахунку тарифу на послуги постачальника універсальних послуг затвердженої постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року №1176; положення Порядку формування цін на універсальні послуги затвердженого постановою НКРЕКП від 05 жовтня 2018 року №1177. Також зазначено, що тариф на універсальну послугу є державним регульованим тарифом, всі складові вартості електричної енергії, що поставляються за універсальною послугою підлягають державному регулюванню, а постачальником універсальної послуги на території Рівненської області за постановою НКРЕКП від 26 жовтня 2018 року № 1268 визначено відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія", котра є єдиним постачальником універсальної послуги постачання електричної енергії за регульованим тарифом на території розташування та здійснення діяльності КНП "Центральна міська лікарня".

Згідно договору, 28 травня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради (позивач/споживач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (відповідач/постачальник) укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №328 від 28 травня 2021 року за предметом якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з у мовами цього договору. Пункт 1.2. договору передбачає: умови цього договору розроблені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії, постанови КМУ від 20.03.2020 р. №225 "Деякі питання закупівлі товарів, робіт і послуг, необхідних для здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню та поширенню, локалізацію та ліквідацію спалахів, епідемій та пандемій коронавірусної хвороби (CoVІD-19) на території України" (зі змінами) (згідно з найменуванням послуги - Постачання (продаж) електричної енергії постачальниками універсальних послуг бюджетним установам за ціною, що не перевищує ціну універсальної послуги для малих непобутових споживачів (з урахуванням послуг з передачі та розподілу) на відповідній території). Згідно пункту 5.1 договору, споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком 2 до цього договору.

Відповідно до додатку № 2 до договору, ціна за електричну енергію становить 3,01 грн./кВт*год без ПДВ, та визначається відповідно до формули: Ц(спож)= Цзак+Цп+Тпередача+Трозподіл, де: Цзак - закупівельна ціна за розрахунковий період; Цп - ціна на послуги пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу; Тпередача - тариф на послугу з передачі електричної енергії ПрАТ "НЕК"Укренерго"; Трозподіл - тариф на послуги з розподілу електричної енергії відповідного оператора системи розподілу.

У серпні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньо добовому ринку у серпні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

19 серпня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №4, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,18881 грн./кВт*год без ПДВ.

У серпні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у серпні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

30 серпня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №5, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,38548 грн./кВт*год без ПДВ.

У серпні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у серпні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

31 серпня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №6, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,60179 грн./кВт*год без ПДВ.

У вересні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у вересні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

07 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №7, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,81590 грн./кВт*год без ПДВ.

08 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №8, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 3,99574 грн./кВт*год без ПДВ.

11 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №9, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 4,24393 грн./кВт*год без ПДВ.

У жовтні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у жовтні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

28 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №10, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 4,54762 грн./кВт*год без ПДВ.

У жовтні 2021 року ТОВ "РОЕК" звернулось до Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради з листом в якому повідомило, що зі змісту даних офіційного вебсайту ДП "Оператор ринку" вбачається зростання ціни на ринку "на добу наперед" та внутрішньодобовому ринку у жовтні 2021 року, у зв`язку з чим відповідач запропонував КНП "Центральна міська лікарня" укласти додаткову угоду.

29 жовтня 2021 року між КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" було укладено додаткову угоду №11, відповідно до пункту 1 якої сторони домовились внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару. Відповідно до вказаної угоди ціна за одиницю товару становить 4,88165 грн./кВт*год без ПДВ.

Відповідно по пункту 13.8 договору, умови договору не повніші відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків споживача; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

Зміна ціни за одиницю електричної енергії допускається за умови надання стороною, яка пропонує зміни, документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку в торговій зоні "ОЕС України". Таким документальним підтвердженням можуть бути офіційні дані про ціну, обсяги купівлі-продажу електричної енергії на ринку "на добу на перед" (далі РДН) та внутрішньо добовому ринку (далі ВДР), та інші показники, які склалися у відповідному розрахунковому періоді в торговій зоні "ОЕС України" та оприлюднені офіційному вебсайті ДП "Оператор ринку" за адресою в мережі Інтернет https//www.oree.com.ua згідно з частиною шостою статті 67 Закону України "Про ринок електричної енергії". У якості документального підтвердження даних, сторонами визнаються, зокрема, завірені належним чином копії (роздруківки з вебсайту) оприлюднених результатів роботи РДН/ВДР та про діяльність ДП "Оператор ринку" за відповідний період, які оприлюднюються ДП "Оператор ринку" згідно із законодавством або інші документи органу, установи чи організації, які мають повноваження здійснювати моніторинг цін на товари, визначати зміни ціпи товару на ринку.

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послугу разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару па ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих ній (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.

Істотні умови договору можуть змінюватися у випадку зміни регульованих цін на нормативів, які застосовуються у договорі, а саме: тарифу на послуги з передачі електричної енергії та тарифу на послуги з розподілу електричної енергії, які враховуються в структурі остаточної ціни електричної енергії, що постачають за договором. У цьому випадку зміну ціни здійснюють у такому порядку: - підставою для зміни ціни є набрання чинності постановою НКРЕКН про зміну відповідного регульованого тарифу, що застосовується у договорі; - нову (змінену) ціну застосовують з дня введення в дію відповідного регульованого тарифу згідно з рішенням НКРЕКП, якщо інше не встановлено чинним законодавством України (у тому числі відповідними рішеннями НКРЕКП).

8) зміни умов у зв`язку із продовженням дії договору па строк, достатній для проведення процедури закупівлі спрощеної закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, у кладеному в попередньому році, якщо видатки на досягнення цієї цілі затверджено в установленому порядку.

Згідно з відомостями, що містяться на веб-сайті ПрАТ "Рівнеобленерго", станом на травень 2021 року ціна на універсальну послугу для малих непобутових споживачів для другого класу напруги становить 334,774 коп./кВт.год без ПДВ (401,729 коп./кВт.год з ПДВ). Станом на серпень така ціна становила 202,685 коп./кВт.год без ПДВ (243,222 коп./кВт.год з ПДВ). Станом на вересень 2021 року ціна на універсальну послугу становила 302,233 коп./кВт.год без ПДВ (362,680 коп./кВт.год з ПДВ), станом на жовтень - 311,431 коп./кВт.год без ПДВ (373,717 коп./кВт.год з ПДВ).

Прокурор вказує, що постачальником жодним чином не обґрунтовано та не доведено наявність коливання цін універсальної послуги для малих непобутових споживачів, у зв`язку з чим, на переконання прокурора, укладення додаткових угод суперечить вимогам ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" та постанові Кабінету Міністрів України від 20.03.2020 року № 225.

Згідно з наявними в матеріалах справи актів приймання-передачі електроенергії за червень №А- від 07.07.2021 та за липень №А- від 09.08.2021, КНП "Центральна міська лікарня" сплачено 785 075,41 грн. та 686 312,52 грн. за ціною 3,010000. Вказані послуги було оплачено 13 липня 2021 року та 13 серпня 2021 року відповідно, що стверджено долученими до матеріалів справи платіжними дорученнями.

Відповідно до акту приймання-передачі електроенергії за серпень 2021 року №А- від 09.09.2021, постачальником було здійснено постачання 72 011 кВт*год. за ціною - 3,601790 грн./кВт*год. Вказані послуги оплачені 14 вересня 2021 року. Відповідно до акту приймання-передачі електроенергії за вересень 2021 року №489001307/9/1 від 11.10.2021, постачальником було здійснено постачання 73 746 кВт*год. за тарифом 4,05017 грн./кВт*год., загальна вартість 358 420,96 грн., вказані кошти оплачено 18 жовтня 2021 року. Відповідно до акту приймання-передачі електроенергії за жовтень 2021 року №489001307/10/1 від 09.11.2021, постачальником було здійснено постачання 68 486 кВт. за тарифом 4,74155 грн./кВт*год, загальною вартістю 389 675,59 грн.

Кошти у розмірі 389 675,59 грн. замовником сплачено згідно із платіжним дорученням №435 від 16.11.2021 року.

Прокурор зазначає, що за результатами виконання договору з врахуванням додаткових угод, якими було збільшено вартість товару, відповідач внаслідок укладення додаткових угод безпідставно отримав від КНП "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради кошти у сумі 285 493 грн.

Постановою Верховного Суду від 13.09.2022 постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 і рішення Господарського суду Рівненської області від 05.04.2022 у справі №918/1222/21 в частині задоволення позовних вимог виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради скасовано, позов у цій частині залишено без розгляду. Постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 і рішення Господарського суду Рівненської області від 05.04.2022 у справі №918/1222/21 в частині задоволення позовних вимог виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради скасовано, справу № 918/1222/21 у цій частині передано на новий розгляд до Господарського суду Рівненської області.

При цьому, Верховний суд вказав, зокрема: "5.45. Верховний Суд зазначає, що спірні правовідносини у наведених справах № 903/865/20, № 917/562/21, № 917/565/21 та у справі № 918/1222/21, що розглядається, є подібними у контексті підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування. Проте суди під час ухвалення оскаржуваних судових рішень не врахували висновки Верховного Суду, наведені у цих постановах, тому колегія суддів вважає доводи скаржника такими, що частково підтвердилися.

Колегія суддів зазначає, що суд апеляційної інстанції, зазначивши, що Рівненська міська рада є органом, уповноваженим здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, не перевірив обґрунтування прокурора щодо підстав для представництва інтересів держави в особі Рівненської міської ради, не встановив, які саме права та інтереси Рівненської міської ради порушені, чи є вона у спірних правовідносинах органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, та чи вірно прокурор визначив склад та процесуальний статус учасників спору у цій справі.

5.46. При цьому відповідно до усталеної практики Верховного Суду, вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача. Спосіб захисту, насамперед, повинен слугувати поновленню порушених прав позивача або захисту його охоронюваного законом інтересу.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється при розгляді справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові (близькі за змістом висновки, викладені у постанови Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 922/1500/18, від 28.11.2019 у справі № 918/150/19).

5.47. Оскільки суди допустили неправильне застосування норм матеріального права та порушили норми процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, а також враховуючи передбачені частиною 2 статті 300 Господарського процесуального кодексу України межі розгляду справи судом касаційної інстанції, оскаржувані судові рішення, прийняті за результатами розгляду позову прокурора в інтересах держави в особі Рівненської міської ради, належить скасувати, а справу в цій частині направити на новий розгляд до суду першої інстанції."

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін.

Відносно позову Виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради слід зазначити наступне.

Звертаючись до суду з позовом, прокурор як особа, яка користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу, самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах або відсутність такого.

Отже, визначення позивача (тобто зазначення органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або вказівка на відсутність такого органу), відповідача у спорі, зазначення, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права це право, яке належить прокурору як особі, яка користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу, в цьому випадку правами позивача (близький за змістом висновок викладений у постанові Верховного Суду від 31.08.2022 у справі № 924/996/21).

Саме на суд покладено обов`язок встановити належність позивача, належність відповідача, надати правову кваліфікацію відносинам сторін, виходячи з оцінки доказів, здійсненої за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів за правилами статті 86 Господарського процесуального кодексу України, ураховуючи принципи господарського судочинства, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору, суд має перевірити доводи, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб та чи є він ефективним (аналогічний висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19).

Так, прокурор визначив одним із позивачів у справі №918/1222/21 Рівненську міську раду.

Відповідно до ст.5 ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" система місцевого самоврядування включає: територіальну громаду; сільську, селищну, міську раду; сільського, селищного, міського голову; виконавчі органи сільської, селищної, міської ради; старосту; районні та обласні ради, що представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст; органи самоорганізації населення.

Отже, Рівненська міська рада входить до системи органів місцевого самоврядування, що представляють спільні інтереси територіальних громад у межах повноважень, визначених Конституцією України, ЗУ "Про місцеве самоврядування в Україні" та іншими законами.

Звертаючись із позовом у цій справі прокурор посилався на порушення законодавства про публічні закупівлі.

Відповідно до частин 1, 4 статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі" уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Відповідно до частин 1, 6 статті 8 цього Закону України "Про публічні закупівлі" моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи. Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

Положеннями частин 1, 2 статті 44 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що за порушення вимог, установлених цим Законом та нормативно-правовими актами, прийнятими на виконання цього Закону, уповноважені особи, службові (посадові) особи замовників, службові (посадові) особи та члени органу оскарження, службові (посадові) особи Уповноваженого органу, службові (посадові) особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, службові (посадові) особи органів, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (обслуговуючого банку), несуть відповідальність згідно із законами України.

За придбання товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, відповідно до вимог цього Закону, та укладення договорів, що передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель/спрощених закупівель, визначених цим Законом, та за порушення вимог цього Закону службові (посадові) особи, уповноважена особа замовника та керівники замовників несуть відповідальність згідно із законами України.

Відповідно до пунктів 8 та 10 частини 1 статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" органу державного фінансового контролю надається право, зокрема порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з підпунктами 3, 4, 9 пункту 4 цього Положення Держаудитслужба реалізує державний фінансовий контроль через здійснення державного фінансового аудиту, перевірки закупівель, інспектування (ревізії), моніторингу закупівель; здійснює контроль, зокрема, за дотриманням законодавства про закупівлі; вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.

Отже, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

З урахуванням наведеного, Держаудитслужба є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель.

Аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі № 826/9672/17.

При цьому Держаудитслужба може бути позивачем у справі. Питання належності/неналежності цього органу залежить від обставин кожної конкретної справи, які мають з`ясовуватися у суді з наведенням відповідного обґрунтування у судовому рішенні (аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 09.09.2021 у справі № 925/1276/19).

Відповідно до частини 1 статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Органам місцевого самоврядування надано широкі права для здійснення економічного і соціального розвитку на своїй території. У статті 143 Конституції України зазначено, що місцеві органи самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки та збори відповідно до закону; утворюють, реорганізовують та ліквідують комунальні підприємства, організації, установи.

Завданням органу місцевого самоврядування є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності (близькі за змістом висновки містяться у постановах Верховного Суду від 30.07.2020 у справі № 904/5598/18, від 15.05.2019 у справі № 911/1497/18).

Для реалізації наданих повноважень орган місцевого самоврядування має право звертатися до суду та здійснювати інші функції і повноваження у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.

При цьому відповідно до частин 1 та 2 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Юридичні особи та фізичні особи підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням (частина 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 3 статті 215 Цивільного кодексу України визначено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Чинне законодавство прямо не визначає кола осіб, які можуть бути позивачами у справах, пов`язаних із визнанням правочинів недійсними, а тому, виходячи з вимог статті 16 Цивільного кодексу України, статті 4 Господарського процесуального кодексу України, крім учасників правочину (сторін за договором), а в передбачених законом випадках прокурора, державних та інших органів, позивачем у справі про визнання недійсним правочину може бути будь-яке підприємство, установа, організація, а також фізична особа, чиї права та охоронювані законом інтереси порушує цей правочин.

Аналогічні висновки містяться у значній кількості постанов Верховного Суду, зокрема, від 19.02.2021 у справі № 904/2979/20, від 29.09.2021 у справі №910/5529/19, від 01.12.2021 у справі № 910/10754/20, від 13.01.2022 у справі № 914/1962/19, від 18.05.2022 у справі № 916/1383/21.

У справі №918/1222/21 Рівненська міська рада не є стороною спірних додаткових угод до Договору про постачання електричної енергії споживачу від 28.05.2021 № 328.

За висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в пункті 69 постанови від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц "оскільки повноваження органів влади, зокрема і щодо здійснення захисту законних інтересів держави, є законодавчо визначеними, суд згідно з принципом jura novit curia ("суд знає закони") під час розгляду справи має самостійно перевірити доводи сторін щодо наявності чи відсутності повноважень органів влади здійснювати у спосіб, який обрав прокурор, захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах".

При цьому в контексті спірних правовідносин суд враховує правову позицію, викладену у постановах Верховного Суду від 07.12.2021 у справі №903/865/20, від 14.12.2021 у справі № 917/562/21, від 01.02.2022 у справі № 917/565/21, відповідно до якої "наявність корпоративних відносин між органом місцевого самоврядування та комунальним підприємством виключає наявність владних повноважень між ними або між органом місцевого самоврядування як засновником комунального підприємства та третіми особами, які здійснюють господарське правопорушення, на яке повинно реагувати комунальне підприємство як суб`єкт господарських відносин".

Суд зазначає, що спірні правовідносини у наведених справах № 903/865/20, № 917/562/21, № 917/565/21 та у справі №918/1222/21, що розглядається, є подібними у контексті підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування.

Відповідно до частини 1 статті 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення.

Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Наведені приписи чинного законодавства визначають об`єктом захисту, в тому числі судового, порушене, невизнане або оспорюване право.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Крім того, за приписами чинного законодавства захисту в господарському суді підлягає не лише порушене суб`єктивне право, а й охоронюваний законом інтерес.

У рішенні Конституційного Суду України від 01.12.2004 № 18-рп/2004 щодо "порушеного права", за захистом якого особа може звертатися до суду, то це поняття, яке вживається у низці законів України, має той самий зміст, що й поняття "охоронюваний законом інтерес". Щодо останнього, то в цьому ж Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що поняття "охоронюваний законом інтерес" означає правовий феномен, який: а) виходить за межі змісту суб`єктивного права; б) є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони; в) має на меті задоволення усвідомлених індивідуальних і колективних потреб; г) не може суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, загальновизнаним принципам права; д) означає прагнення (не юридичну можливість) до користування у межах правового регулювання конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом; є) розглядається як простий легітимний дозвіл, тобто такий, що не заборонений законом. Охоронюваний законом інтерес регулює ту сферу відносин, заглиблення в яку для суб`єктивного права законодавець вважає неможливим або недоцільним". Поняття "охоронюваний законом інтерес" у всіх випадках вживання його у законах України у логічно-смисловому зв`язку з поняттям "права" має один і той же зміст.

У цьому Рішенні Конституційного Суду України надано офіційне тлумачення поняття "охоронюваний законом інтерес" як прагнення до користування конкретним матеріальним та/або нематеріальним благом, як зумовлений загальним змістом об`єктивного і прямо не опосередкований у суб`єктивному праві простий легітимний дозвіл, що є самостійним об`єктом судового захисту та інших засобів правової охорони з метою задоволення індивідуальних і колективних потреб, які не суперечать Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам.

Тобто інтерес особи має бути законним, не суперечити Конституції і законам України, суспільним інтересам, справедливості, добросовісності, розумності та іншим загальноправовим засадам і відповідати критеріям охоронюваного законом інтересу, офіційне тлумачення якого надано у резолютивній частині зазначеного Рішення Конституційного Суду України.

При цьому суд зазначає, що захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі шляхом звернення з позовом до суду.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту.

Тобто, вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Лише у разі встановлення наявності порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу позивача та відповідності обраного останнім способу захисту такому порушенню або оспоренню суд може прийняти рішення про задоволення позову.

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, або компенсація витрати, що виникли у зв`язку з порушенням прав, чи в інший спосіб нівелює негативні наслідки такого порушення.

Як свідчать матеріали справи, прокурор, звертаючись до суду з позовом у цій справі, наголошував, що оскаржувані угоди порушують інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів. При цьому, порушено інтереси Рівненської міської ради як засновника Комунального некомерційного підприємства "Центральна міська лікарня".

Проте, Рівненська міська рада та Комунальне некомерційне підприємство "Центральна міська лікарня" Рівненської міської ради є окремими юридичними особами.

Суд констатує, що Рівненська міська рада не є стороною Договору про постачання електричної енергії споживачу від 28.05.2021 № 328, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Центральна міська лікарня" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія", та додаткових угод до цього договору.

Вказані договір та додаткові угоди до нього не стосувалися прав та інтересів Рівненської міської ради. Відповідно, прокурором не наведено, а судом не встановлено порушення прав та законних інтересів Рівненської міської ради внаслідок їх укладення.

Більше того, виходячи з викладеного та беручи до уваги мету здійснення судочинства, судом не встановлено, що при задоволенні заявленого позову відбудеться відновлення права чи інтересів Рівненської міської ради зазначеним в позові способом захисту.

Відтак суд дійшов висновку щодо відмови у задоволенні позову Виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія", оскільки є відсутнім порушення суб`єктивного права Рівненської міської ради, що підлягає судовому захисту у даному спорі.

Невірно обраний спосіб захисту порушеного права виключає дослідження та вирішення судом заявлених позовних вимог по суті (пункт 29 постанови Верховного Суду від 19.02.2020 у справі №911/269/19). Тому суд не перевіряє інші доводи та міркування учасників справи щодо суті заявлених вимог та наявності чи відсутності підстав для визнання недійсними додаткових угоди та стягнення коштів, що були сплачені у процесі їх виконання, оскільки відповідний аналіз має бути зроблений у мотивувальній частині судового рішення в разі звернення позивача до суду щодо застосування належного та ефективного способу захисту.

Висновки суду.

За результатами розгляду спору та з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд прийшов до висновку, що слід відмовити в задоволенні позову Виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія".

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відтак, у зв`язку з тим, що має місце відмова у задоволенні позовних вимог, судові витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються судом на Рівненську обласну прокуратуру.

Керуючись ст. ст. 129, 237-240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Відмовити в задоволенні позову Виконувача обов`язків керівника Рівненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Рівненської міської ради до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія".

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано 27 січня 2023 року.

Суддя Бережнюк В.В.