ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

20.01.2023 Справа № 905/20/23

Господарський суд Донецької області у складі судді Лейби М.О., розглянувши матеріали

позовної заяви: керівника Покровської окружної прокуратури, м.Покровськ. Донеька область в інтересах держави в особі

позивача 1: Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, м.Полтава

позивача 2: Східного офісу Держаудитслужби, м.Дніпро в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, м.Маріуполь, Донецька область

до відповідача 1: Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", м.Київ

до відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропрод-Донбас", с.Новомихайлівка, Покровський район, Донецька область

до відповідача 3: Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Жовтневе", с.Єлизаветівка, Покровський район, Донецька область

про визнання недійсними договорів та зобов`язання звільнити земельну ділянку площею 454,50га

ВСТАНОВИВ:

Керівник Покровської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача 1: Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області, позивача 2: Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, звернувся до Господарського суду Донецької області з позовною заявою до відповідача 1: Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропрод-Донбас", відповідача 3: Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Жовтневе", в якій просить суд:

- визнати недійсним договір №106-1/2021-ПР від 26.04.2021 на виконання сільськогосподарських робіт, укладений між Державним підприємством "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Агропрод-Донбас";

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "Агропрод-Донбас" звільнити земельну ділянку площею 454,50га, яка є частиною земельної ділянки з кадастровим номером :08:000:0409. яка розташована за адресою: Донецька область, Покровський район, м.Курахове, яку ТОВ "Агропрод-Донбас" займає на підставі договору №106-1/2021-ПР від 26.04.2021 на виконання сільськогосподарських робіт;

- визнати недійсним договір №107-1/2021-Ф від 26.04.2021 на поставку зерна майбутнього врожаю, укладений між Державним підприємством "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" та Товариством з обмеженою відповідальністю "Жовтневе".

В обґрунтування позову прокурор зазначив, що оспорювані правочини є удаваними та вчинений його сторонами з метою приховання іншого правочину, який вони насправді вчинили, а саме, договору оренди землі, який суперечить вимогам цивільного та земельного законодавства, що відповідно до положень статей 203, 215, 235 Цивільного кодексу України є підставою для визнання його недійсним. Оскільки оспорюваний договір №106-1/2021-ПР від 26.04.2021 на виконання сільськогосподарських робіт, за яким здійснювалося користування земельними ділянками підлягає визнанню недійсним, тому земельна ділянка підлягає поверненню.

Як на підставу звернення до суду з позовом, прокурор послався на невиконання органами, до повноважень яких віднесено захист інтересів держави у відповідних сферах.

05.01.2023 через систему «Електронний суд» до суду від ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", м.Київ надійшла заява про повернення позовної заяви прокурора без розгляду.

Вказана заява відповідача обґрунтовуєть тим, що при зверненні з позовом до суду прокурором не підтверджено причин неможливості здійснення позивачами захисту своїх прав та охоронюваних інтересів в судовому порядку самостійно та не доведено, що позивачі не можуть або не бажають самостійно здійснювати такий захист.

При цьому, відповідач зазначає про відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі позивача 1 Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області оскільки відсутність у позивача 1 грошових коштів на сплату судового збору не є безумовною підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді. Поряд з цим зазначається про недостатність для прийняття позовної заяви до розгляду лише посилання в позові на те, що компетентний орган не здійснює або неналежним чином здійснює відвідні повноваження.

Відсутність підстав для звернення прокурора до суду в інтересах держави в особі позивача 2 Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області на переконання відповідача полягає у тому, що Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області у своїй відповіді зазначив про недоцільність подання позову, оскільки ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" не є замовником в розумінні Закону України «Про публічні закупівлі».

Зважаючи на викладене, відповідач зазначає на відсутність бездіяльності позивачів, щодо не подання позову.

Ухвалою від 09.01.2023 позовну заяву залишено без руху, заявнику надано строк для усунення недоліків позовної заяви.

17.01.2023 на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису та 18.01.2023 до канцелярії суду від Покровської окружної прокуратури надійшли: заява про усунення недоліків, допущених при поданні позовної заяви (з додатками); письмові заперечення на клопотання/заяву представника ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу". У наданих запереченнях прокурор не погоджується із доводами представника ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" та зазначає про: відсутність підстав для повернення позовної заяви, на які посилається представник ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", дотримання прокурором встановленого статтею 53 ГПК України та статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» порядку звернення до суду з відповідним позовом та просить суд відмовити у задоволенні клопотання/заяви про повернення позовної заяви.

Дослідивши матеріали позовної заяви, клопотання/заяву представника ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" про повернення позовної заяви, зперечення прокурора, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Положення пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України відсилає до спеціального закону, яким мають бути визначені виключні випадки та порядок представництва прокурором інтересів держави в суді. Таким законом є Закон України "Про прокуратуру".

Згідно з абзацами 1 і 2 частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до абзаців 1 - 3 частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Одночасно згідно з положеннями частин третьої - п`ятої статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Отже, зі змісту вищезазначених законодавчих положень вбачається, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Разом з тим, прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17 та від 20.09.2018 у справі №924/1237/17).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведено такі правові висновки:

"Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.".

З огляду на викладене, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

У такому випадку суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №906/982/19.

При цьому часовий проміжок, який минув між від повідомленням, яке прокурор надіслав до компетентного органу не завжди є вирішальним у питанні дотримання прокурором статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Такий висновок міститься у постановах Верховного Суду від 07.04.2021 у справі №913/124/20, від 23.03.2021 у справі №917/665/20, від 13.07.2021 у справі №927/550/20, від 15.12.2021 у справі №922/490/21, від 05.08.2021 у справі №911/1236/20, від 14.06.2022 у справі №927/172/21, від 26.10.2022 у справі №904/5558/20.

Як наголосив Верховний Суд України у рішенні по справі № 6-2510цс15 від 16.12.2015, прийняття рішення про передачу земель державної чи комунальної власнjсті позбавляє Український народ загалом (стаття 13 Конституції України) або конкретну територіальну громаду правомочностей володільця землі в тому обсязі, який дозволяє її статус. В цьому контексті в сфері земельних правовідносин важливу роль відіграє конституційний принцип законності набуття та реалізації права на землю в поєднанні з додержанням засад правового порядку в Україні, відповідно до яких органи державної влади та місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (ст. 14, 19 Конституції України).

Отже, правовідносини, пов`язані з користуванням землями державної чи комунальної власності, а також із передачею їх у користування із порушенням порядку та вимог встановлених законом становлять "суспільний", "публічний" інтерес.

"Суспільним", "публічним" інтересом звернення місцевої прокуратури до суду з вимогою про визнання недійсним договору контрактації є задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно важливого та соціально значущого питання - захисту суспільних інтересів загалом та права власності на землю Українського народу зокрема.

Важливим обов`язком фізичних та юридичних осіб, органів влади, що здійснюють діяльність на території України, є обов`язок додержуватися Конституції України та законів України. Даний обов`язок можна вважати основоположним для всіх інших юридичних обов`язків, який являє собою встановлену державою міру і спосіб необхідної поведінки, що закріплена в нормативно-правовому порядку відповідно до індивідуальних і суспільних інтересів. Він є формою вираження відповідальності перед державою та суспільством.

Поняття "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах" означає орган, на який державою покладено обов`язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави. Таким органом, відповідно до статей 6, 7, 13 та 143 Конституції України, може виступати орган державної влади чи місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Статтею 80 ЗК України, суб`єктами права власності на землі державної власності є держава, яка реалізує це право через відповідні органи державної влади.

Відповідно до статті 84 ЗК України, у державній власності перебувають усі землі України, крім земель комунальної та приватної власності. Право державної власності на землю набувається і реалізується державою через органи виконавчої влади відповідно до повноважень, визначених цим Кодексом.

Згідно з Положенням про Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області, затвердженого наказом Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру №603 від 23.12.2021, головне управління здійснює державний нагляд (контроль) у частині дотримання земельного законодавства, використання та охорони земель усіх категорій та форм власності, в тому числі за дотримання вимог земельного законодавства в процесі укладення цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в т.ч, в оренду, вилучення (викуп) земельних ділянок.

Посадові особи Головного управління в межах своїх повноважень мають право, окрім іншого, звертатись до суду з позовом щодо відшкодування втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, а також повернення самовільно чи тимчасово зайнятих земельних ділянок, строк використання яких закінчився.

Згідно з правовою позицією Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду, викладеної в постанові від 23.10.2018 у справі № 906/240/18, положення вказаних нормативно-правових актів не можуть визначати конкретні предмети і підстави позовів, з якими уповноважений орган має право звернутися до суду, оскільки зазначене було б неправомірним обмеженням повноважень такого органу у визначенні способу захисту та забезпеченні здійснення судового захисту інтересів держави.

Крім того, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі №925/929/19, суд вказав, що органи Держгеокадастру можуть звертатись до суду, якщо це необхідно для здійсненні їхніх повноважень з нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі з позовами про визнання недійним правочинів.

Суд зазначає, що власником земельних ділянок, на яких здійснюється вирощування сільськогосподарської продукції по вищевказаному договору є держава в особі Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області.

Таким чином, спірні правовідносини, пов`язані з користуванням земельними ділянками державної власності, становлять «суспільний», «публічний» інтерес, водночас користування ними з порушенням вимог чинного законодавства порушує права та інтереси держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Донецької області як власника.

Порушення встановленого законом порядку володіння, користування та розпорядження землями, що перебувають у державній та комунальній власності, спричиняють шкоду «інтересам держави» і є підставою для втручання органів прокуратури, у тому числі для звернення з позовами до суду щодо визнання недійсними договорів.

Відповідно до вимог статей 13, 14 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу, а земля перебуває під особливою охороною держави.

Наявність підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Донецьській області прокурор визначає, як неналежність захисту таких інтересів уповноваженим органом, що стало відомо після отримання відповіді від 06.06.2022 на запит прокуратури від 15.02.2022 №5613-342вих-22.

Судом встановлено, що Покровська окружна прокуратура звернулася до Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області з листом від 15.02.2022 №5613/-342вих-22, в якому повідомила Управління про виявленні порушення інтересів держави щодо недотримання норм законодавства при укладанні між ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" та ТОВ «Агропрод-Донбас» договору №106-1/2021-ПР від 26.04.2021 на виконання сільськогосподарських робіт. У вказаному листі прокурор також просив надати у строк до 22.02.2022 необхідні документи та інформацію про вжиття заходів реагування компетентним органом у судовому порядку.

На вказаний лист Головним управлінням Держгеокадастру у Донецькій області було надано відповідь (лист від 06.06.2022), в якій зазначено про те, що протягом 2021 року та по теперішній час Головним управлінням не проводились перевірки земельної ділянки з кадастровим номером :08:000:0409, яка розташована на території Курахівської міської територіальної громади, а також вказано про неможливість звернутися до суду в інтересах держави з позовною заявою про визнання недійсним договору №106-1/2021-ПР від 26.04.2021 у зв`язку із блокуванням рахунків органом Казначейства, з яких проводиться безспірне списання коштів.

Вказані обставини свідчать про самоусунення Управління від реалізації функції захисту порушених інтересів держави, про які зазначив прокурор та як наслідок наявність передбачених частиною 4 статті 3 Закону України «Про прокуратуру» підстав для їх представництва.

В подальшому Управлінням також не повідомлено прокуратуру про заходи, які вживаються з метою захисту інтересів держави, або про наміри вжити ці заходи у найближчий час. Управління не проявило жодної зацікавленості перевірити обставини та факти порушення, викладені прокуратурою.

Оскільки з листа-відповіді від 06.06.2022 Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області прокурор встановив фактичну бездіяльність Управління, повідомленням від 27.12.2022 №56/3-925-вих-22 про представництво інтересів держави (в порядку статті 53 Закону України «Про прокуратуру») прокурор повідомив Головне управління Держгеокадастру у Донецькій області про намір звернутися з позовною заявою до Господарського суду Донецької області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області та Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, до відповідача 1: Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропрод-Донбас", відповідача 3: Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Жовтневе", про визнання недійсними договорів №106-1/2021-ПР від 26.04.2021 на виконання сільськогосподарських робіт, №107-1/2021-Ф від 26.04.2021 на поставку зерна майбутнього врожаю, та зобов`язати ТОВ "Агропрод-Донбас" звільнити земельну ділянку площею 454,50га.

Суд відповідно до частини четвертої статті 236 Господарського процесуального кодексу України враховує висновки Великої Палати Верховного Суду викладені у постанові від 06.07.2021 у справі №911/2169/20, згідно із якими, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття Головним управлінням Держгеокадастру у Донецькій області дій із захисту інтересів держави протягом розумного строку починаючи з 15.02.2022, дати коли Управління було повідомлено прокурором про порушення, і до 29.12.2022, дати подання позовної заяви прокурором до суду, кваліфікується як бездіяльність цього компетентного органу, що може призвести до невідворотних негативних наслідків. від реалізації повноважень по захисту інтересів держави, про необхідність захисту яких зазначав прокурор. Крім того, відсутність станом на теперішній час позиції Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області щодо поданого прокурором позову не свідчить про те, що Управління підтримує позов прокурора.

Суд зазначає, що незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи позивача про неможливість самостійно звернутись до суду з позовом про повернення земельної ділянки через відсутність коштів для сплати судового збору, сам факт не звернення уповноваженого органу до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси держави, свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження щодо реагування на повідомлені прокурором порушення, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з відповідним позовом, що відповідає нормам національного законодавства та практиці Європейського суду з прав людини. Вказане узгоджується з правовим висновком Великої Палати Верховного Суду, викладеним у постанові від 15.10.2019 у справі №903/129/18.

Крім того, правовий висновок про те, що прокурор уповноважений звертатися до суду для захисту інтересів держави в суді в особі органу, до компетенції якого належить захист інтересів держави у відповідній сфері, у разі невиконання або неналежного виконання цим органом своїх повноважень, у тому числі з огляду на відсутність бюджетних асигнувань на сплату судового збору, міститься, зокрема, у постанові Верховного Суду від 01.12.2022 у справі №360/4969/21.

Також у цьому спорі, на думку прокурора, захист економічних інтересів держави мав би здійснювати Східний офіс Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, який він визначив в якості позивача 2 у справі, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів. Звернення прокурора спрямоване на відновлення порушених інтересів держави, оскільки оспорюваний договір №106-1/2021-ПР від 26.04.2021 укладено з метою, яка завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, в порушення вимог чинного законодавства, принципів за якими здійснюються публічні закупівлі, що створило ризики до протиправного використання державних коштів. Прокурором зазначено, що відповідно до п.5.5. Статуту ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" підприємство для закупівель товарів, робіт і послуг за державні кошті застосовує процедури закупівель, визначені чинним законодавством України.

Згідно з частинами першою, четвертою статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі" уповноважений орган здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель у межах повноважень, визначених цим Законом.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель, який відповідно до статті 2 цього Закону є одним з головних завдань органу державного фінансового контролю, здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.

Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43, визначено, що Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

Згідно з пунктом 4 Положення Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за отриманням законодавства про державні закупівлі.

Відповідно до статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі" органи Держаудитслужби визначено серед суб`єктів, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Отже, Державна аудиторська служба України є органом, уповноваженим державою на здійснення повноважень у спірних відносинах.

На території Донецької області компетентним суб`єктом Держаудитслужби є Східний офіс Держаудитслужби.

Згідно з матеріалами позовної заяви Покровська окружна прокуратура листом від 29.12.2021 №56/3-1665вих-21 звернулася до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, в якому повідомило про виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель при укладанні ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" договору на виконання сільськогосподарських робіт №106-1/2021-ПР без використання електронної системи закупівлі, та з метою вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтересів в суді, прокурор просив надати необхідну інформацію у строк до 11.01.2022.

У відповідь на вказаний лист, Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області листом від 27.01.2022 зазначило про те, що встановити належність ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" до замовників, які повинні здійснювати закупівлі відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», та перевірити дотримання вказаним підприємством законодавства у сфері публічних закупівель можливо під час проведення заходів державного фінансового контролю (окрім моніторингу). Також зазначено, що наведена прокуром інформація буде врахована у разі проведення заходів державного фінансового контролю в ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу".

Листом від 15.02.2022 №56/3-343вих-22 Покровська окружна прокуратура повторно звернулася до Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області про необхідність надання запитуваної інформації у строк до 22.02.2022.

За результатами розгляду такого звернення Покровської окружної прокуратури, Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області надало відповідь (лист від 21.02.2022 №040531-17/862-2022), в якій зазначила про те, що у зв`язку із не проведенням Управлінням заходів державного фінансового контролю у замовника правові підстави щодо звернення до суду відсутні.

Листом від 17.02.2022 №56/3-351вих-22 Покровська окружна прокуратура також звернулася до Східного офісу Держаудитслужби, в якому повідомила про виявлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель при укладанні ДП "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" договору на виконання сільськогосподарських робіт №106-1/2021-ПР без використання електронної системи закупівлі, та з метою вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтересів в суді, прокурор просив надати необхідну інформацію у строк до 23.02.2022.

Згідно з відповіддю (лист від 22.02.2022 №040425-17/1330-2022) Східного офісу Держаудитслужби, лист Покровської окружної прокуратури від 17.02.2022 надіслано на адресу структурному підрозділу Управлінню Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області для розгляду по сіті.

В подальшому Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області не повідомлено прокуратуру про заходи, які вживаються з метою захисту інтересів держави, або про наміри вжити ці заходи у найближчий час. Управління не проявило жодної зацікавленості перевірити обставини та факти порушення, викладені прокуратурою.

Оскільки з відповідей Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області прокурор встановив фактичну бездіяльність Управління, повідомленнями про представництво інтересів держави (в порядку статті 53 Закону України «Про прокуратуру») від 27.12.2022 №56/3-926-вих-22 та від 27.12.2022 №56/3-927вих-22 прокурор повідомив Східний офіс Держаудитслужби та Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області про намір звернутися з позовною заявою до Господарського суду Донецької області в інтересах держави в особі Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області та Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області, до відповідача 1: Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", відповідача 2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Агропрод-Донбас", відповідача 3: Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Жовтневе", про визнання недійсними договорів №106-1/2021-ПР від 26.04.2021 на виконання сільськогосподарських робіт, №107-1/2021-Ф від 26.04.2021 на поставку зерна майбутнього врожаю, та зобов`язати ТОВ "Агропрод-Донбас" звільнити земельну ділянку площею 454,50га.

Невжиття Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області дій із захисту інтересів держави протягом розумного строку починаючи з дати коли Управління листом від 27.12.2021 було повідомлено прокурором про порушення, і до 29.12.2022, дати подання позовної заяви прокурором до суду, кваліфікується як бездіяльність цього компетентного органу, що може призвести до невідворотних негативних наслідків. від реалізації повноважень по захисту інтересів держави, про необхідність захисту яких зазначав прокурор.

З огляду на вищенаведене, суд зазначає, що матеріали позовної заяви свідчать, що прокурором встановлено та визначено поважні причини та необхідні й достатні підстави для представництва в суді інтересів держави, оскільки заходи реагування щодо усунення порушень уповноваженими органами Головним управлінням Держгеокадастру у Донецькій області, Східним офісом Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області не вживаються, що вказує на нездійснення захисту інтересів держави. Підставою реалізації прокурором представницьких функцій у цьому випадку стала пасивна поведінка уповноважених органів, незважаючи на очевидний характер порушень інтересів держави.

Вказане у сукупності свідчить про належне підтвердження прокурором підстав для представництва інтересів держави у цій справі в особі в Головного управління Держгеокадастру у Донецькій області та Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області в порядку, передбаченому статтями 53, 54 ГПК України та статті 23 Закону "Про прокуратуру".

Враховуючи викладене суд відмовляє у задоволенні клопотання представника Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу" про повернення позовної заяви.

Відповідно до частини 3 статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Згідно із статтею 12 ГПК України, господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, загального позовного провадження. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Враховуючи категорію справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування, дану справу слід розгляду за правилами загального позовного провадження.

Керуючись статтями 2, 12, 176, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1.Відмовити у задоволенні клопотання/заяви представника Державного підприємства "Центр сертифікації та експертизи насіння і садивного матеріалу", м.Київ б/н від 05.01.2023 про повернення позовної заяви.

2.Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №905/20/23.

3.Підготовче засідання призначити на 15.02.2023 об 12:30год., яке відбудеться у приміщенні суду за адресою: м.Харків, пр. Науки, 5, каб. (зал судового засідання) № 105.

4.Встановити відповідачам строк для подання відзивів на позов із урахуванням вимог статті 178 ГПК України протягом 15 днів з дня отримання цієї ухвали. Докази надіслання копій відзивів та доданих до них документів позивачам надати до суду.

5.Запропонувати сторонам за наявності додаткових доказів у справі - надати їх суду до дати підготовчого засідання разом з доказами направлення копій вказаних доказів іншій стороні.

6.Роз`яснити відповідачам, що в разі ненадання у встановлений судом строк без поважних причин відзивів, письмових пояснень суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Повідомити сторін про місце, час та дату підготовчого засідання. Явка прокурора та представників сторін у підготовче засідання не є обов`язковою. Неявка прокурора та представників сторін не перешкоджає розгляду справи.

Повідомити учасників справи, що заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, можуть бути ними подані в електронному вигляді на електронну пошту суду або через особистий кабінет в системі Електронний суд».

Повідомити, що участь у підготовчому засіданні можлива для учасників справи виключно в режимі відеоконференції та відбудеться лише за умови наявності об`єктивних обставин, які забезпечать безпеку проведення попереднього засідання у приміщенні Господарського суду Донецької області.

Направлення даної ухвали здійснювати шляхом електронного листування на електронні адреси учасників справи, а також шляхом розміщення відповідного оголошення на веб-порталі судової влади України на офіційному веб-сайті Господарського суду Донецької області у рубриці "Повідомлення для учасників процесу" розділу "Інше".

Ухвала набрала законної сили 20.01.2023 та в частині відмови у клопотанні про повернення позовної заяви може бути оскаржена в апеляційному порядку до Східного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки передбачені ГПК України.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://dn.arbitr.gov.ua.

Суддя М.О. Лейба