ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" січня 2023 р. Справа№ 910/21409/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Руденко М.А.

суддів: Барсук М.А.

Пономаренка Є.Ю.

при секретарі: Реуцька Т.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Ковтун Т.О.(за довіреністю №8 від 26.12.2021)

від відповідача: Боримська І.О. (ордер серія АА №1266034 від 17.01.2023)

розглянувши матеріали апеляційної скарги Акціонерного товариства "Київметробуд"

на рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2022

у справі №910/21409/21 (суддя Трофименко Т.Ю.)

за позовом комунального підприємства "Київський метрополітен"

до акціонерного товариства "Київметробуд"

про стягнення 1 551 337, 23 грн.,-

В С Т А Н О В И В:

У грудні 2021 року комунальне підприємство "Київський метрополітен" звернулося до господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з акціонерного товариства "Київметробуд" 1 551 337,23 грн. штрафних санкцій.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним (неповним) виконанням відповідачем зобов`язань за договором № 670-П-18 від 11.10.2018.

Рішенням господарського суду міста Києва від 12.09.2022 позовні вимоги задоволено частково. Стягнуто з акціонерного товариства "Київметробуд" на користь комунального підприємства "Київський метрополітен" штраф за п. 8.2 договору у розмірі 700 905, 51 грн., пеню за п. 8.2 договору у розмірі 359 797, 86 грн., штраф за п. 8.3 договору у розмірі 490 633, 86 грн. та судовий збір у розмірі 23 270, 06 грн. В іншій частині позову відмовлено.

Мотивуючи рішення, суд першої інстанції зробив висновок про те, що відповідач не виконав у повному обсязі передбачені договором роботи, у зв`язку з чим до відповідача підлягає застосуванню передбачена п. 8.2 Договору та п. 7.2.1 Договору відповідальність у вигляді штрафних санкцій в загальному розмірі 1 551 337,24 грн.

Не погоджуючись з судовим рішенням, акціонерне товариство "Київметробуд" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду міста Києва від 12.09.2022 у справі №910/21409/21 скасувати у повному обсязі та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позовної заяви комунального підприємства "Київський метрополітен" до акціонерного товариства "Київметробуд" про стягнення штрафних санкцій відмовити в повному обсязі.

Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що:

1) відповідач вважає, що ним обґрунтовано повернуто (18.01.2019 та 23.07.2019) невідпрацьовану частину авансу по закінченню тримісячного терміну на підставі п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою КМУ від 27.12.2001 №1764.;

2) відповідач не приступив до виконання робіт та не виконав їх у визначений строк, оскільки Замовник не виконав свої зобов`язання, що передбачені п.п. 4.2, 5.1 та 6.1 Договору, що свідчить про прострочення кредитора та відсутність підстав для застосування до підрядника відповідальності у вигляді штрафу;

3) також в підтвердження прострочення кредитора відповідач посилається на те, що позивач залишив без реагування повідомлення підрядника про необхідність внесення змін до проектної документації в частині рішення спрямованого на покращення якості робіт;

4) судом застосовано потрійну відповідальність до відповідача.

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.11.2022 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Руденко М.А., судді Пономаренко Є.Ю., Барсук М.А.

З огляду на те, що вказана апеляційна скарга подана 02.11.2022 безпосередньо до суду апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку про необхідність витребування у суду першої інстанції матеріалів справи №910/21409/21 та відкладення вирішення питання щодо можливості відкриття, повернення, залишення без руху або відмови у відкритті апеляційного провадження за вказаною апеляційною скаргою до надходження матеріалів даної справи з суду першої інстанції.

Листом Північного апеляційного господарського суду від 04.11.2022 витребувано з господарського суду міста Києва матеріали справи №910/21409/21.

21.11.2022 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/21409/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.11.2022 відкрито апеляційне провадження у справі №910/21409/21, зупинено дію оскаржуваного рішення господарського суду міста Києва від 12.09.2022 у справі №910/21409/21 до закінчення апеляційного провадження у даній справі, справу призначено до розгляду на 17.01.2023 об 11.00.

Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу у якому наголошено на тому, що:

1) відповідачу перераховано аванс та передано проектно-кошторисну документацію на підставі листа від 15.11.2018 відповідно до акту 20.11.2018;

2) відповідачем не надано відповідно до п. 8 розділу 2 «Інші вимоги» Технічної специфікації щодо надання на погодження проекту виконання робіт з капітального ремонту та план локалізації аварій;

3) під час виконання договору сторонами обговорювалось питання ефективності використання силікатизації та можливості змін технології або застосування альтернативних видів, але не приймалось спільних рішень стосовно призупинення або невиконання затверджених проектних рішень.

У судовому засіданні, 17.01.2023 представник відповідача, підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, а рішення суду скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Представник позивача, у судовому засіданні заперечив проти вимог апеляційної скарги, просив її залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Дослідивши матеріали апеляційної скарги та матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, з урахуванням правил ст.ст. 269, 270 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права, колегія суддів встановила наступне.

Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, 11 жовтня 2018 року між Комунальним підприємством "Київський метрополітен", як замовником та Акціонерним товариством "Київметробуд", як підрядником укладено договір № 670-П-18 (далі - договір) (а.с.13-23), відповідно до п. 1.1 якого Підрядник за завданням Замовника в порядку та на умовах, визначених даним Договором, на свій ризик зобов`язується виконати та здати роботи: «Капітальний ремонт з посиленням основних конструкцій (оправи) перегінних тунелів на 1-й головній колії перегону між станціями «Золоті ворота» та «Лук`янівська» на Сирецько-Печерській лінії Київського метрополітену», код за ДК 021:20-1 «Спеціалізовані будівельні роботи, крім покрівельних» (далі - Роботи), а Замовник зобов`язується виконані належним чином роботи прийняти та оплатити.

Згідно з п. 3.2 договору, сума договору (договірна ціна) визначається на підставі затвердженої проектної документації є динамічною договірною ціною і на момент укладання даного Договору складає без ПДВ 30222731,67 грн., крім того, ПДВ (20%) - 6044546,33 грн, всього з ПДВ - 36267278,00 грн, згідно з кошторисом (Додаток 2), який є невід`ємною частиною даного Договору.

Відповідно до п.п. 4.2, 4.3 договору замовник здійснює попередню оплату в розмірі 15% від суми договору на підставі рахунку-фактури, який надається Підрядником після отримання письмового повідомлення від Замовника шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Підрядника.

Погашення Підрядником попередньої оплати на придбання та постачання необхідних матеріальних ресурсів для виконання Робіт та/або виконання Робіт з наданням Замовнику відповідних підтверджувальних документів на суму попередньої оплати, перерахованої Замовником, здійснюється протягом 3-х календарних місяців з моменту її перерахування з оформленням відповідних двосторонніх документів.

Відповідно до п. 6.1 Договору підрядник розпочинає виконання Робіт з моменту отримання письмового повідомлення Замовника та отримання від Замовника зазначених в п. 5.1. цього Договору документів і здійснення Замовником попередньої оплати відповідно до п. 4.2. Договору. Повідомлення направляється Постачальнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Пунктом 6.2 Договору в редакції додаткової угоди № 4 від 30.04.2020 (а.с.33-34) передбачено, що строк виконання робіт складає 24 місяці з дати початку виконання робіт. Строки виконання підрядником етапів робіт визначені в Календарному графіку виконання підрядних робіт (додаток 2 до Додаткової угоди № 4 від 30.04.2020), що є невід`ємною частиною Договору (а.с.39).

Відповідно до п. 6.5 договору здавання та приймання виконаних будівельних робіт здійснюється Сторонами щомісяця в міру виконання робіт, шляхом підписання Сторонами Довідок КБ-3 та Актів КБ-2в за відповідний місяць.

Договір набирає чинності з дня його підписання уповноваженими представниками Сторін та скріплення печатками Сторін і діє до 30 квітня 2021 року, але в будь-якому разі до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань за Договором (п. 9.1 Договору в редакції Додаткової угоди № 4 від 30.04.2020).

На виконання умов Договору сторони підписали Спільний наказ №21-П/30 від 04.03.2019, відповідно до якого початком виконання робіт визначено 07.03.2019. (а.с.47-49)

Як зазначено позивачем та не заперечується відповідачем на виконання умов договору 11.10.2018 позивач перерахував відповідачу попередню оплату у розмірі 15 % від суми від суми Договору - 5 440 091,00 грн згідно з платіжним дорученням № 6382.

По закінченню 3 календарних місяців, відведених на освоєння попередньої оплати згідно з п. 4.3 Договору, Замовник листом від 17.01.2019 №27/08-153 звернувся до Підрядника про надання інформації стосовно стану виконання робіт та відповідних документів для підтвердження використання попередньої оплати за призначенням, але Підрядник наступного дня (18.01.2019) повернув попередню оплату в повному обсязі.

В подальшому сторонами додатково підписано спільний наказ від 04.03.2019 № 21-П/30 (а.с.47-49), в якому визначено початок виконання робіт з 07.03.2019 та офіційно надано Підряднику заявку від 04.03.2019 № 27/08-675 розпочати підрядні роботи вхідний № 152 від 05.03.2019 загальної канцелярії АТ «Київметробуд».

05.04.2019 замовником повторно перераховано попередню оплату у розмірі 5 440 091 грн, що підтверджено платіжним дорученням № 2755 (з огляду на що, відповідно до умов договору, кінцевий строк погашення попередньої оплати становив 06.07.2019).

Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати (примірна форма КБ-3) з Актом приймання виконаних робіт за формою КБ-2в, яка підписана уповноваженими представниками обох сторін 04 липня 2019 року підтверджено, що за період квітень - липень 2019 року Підрядником частково виконано роботи на суму 782 218,94 грн. (а.с.50-56)

Таким чином, фактичне виконання умов Договору здійснено всього 2,16% від загальної суми Договору.

Залишок невикористаної попередньої оплати у сумі 4 657 872,76 грн. повернуто 23.07.2019 (платіжне доручення № 1454).

Також матеріалами справи підтверджено, що Замовник неодноразово звертався до Підрядника з проханням надати інформацію щодо стану виконання договірних зобов`язань.

Так, 09.04.2021 позивач направив відповідачу лист-повідомлення про розірвання Договору в односторонньому порядку у зв`язку з невиконанням відповідачем його умов.(а.с.63)

20.05.2021 позивач направив відповідачу претензію № 12/04-348 щодо стягнення штрафних санкцій, яка залишена останнім без задоволення.(а.с.64-67)

Відповідач відповіді на вказану претензію не надіслав.

Задовольняючи позовні вимоги частково, суд першої інстанції прийшов до висновку про те, що позивач вважає, що повернення підрядником суми попередньої оплати свідчить про небажання виконувати умови договору, а також те, що станом на день звернення з позовом загальна вартість невиконаних відповідачем робіт становить 35485059,06 грн., з огляду на що до відповідача мають бути застосовані штрафні санкції на підставі п. 8.2 Договору та п. 7.2.1 Договору.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції зважаючи на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Статтею 875 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

За змістом ст. 846 Цивільного кодексу України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Частиною 4 ст. 882 Цивільного кодексу України встановлено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Згідно зі ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України положення якої кореспондуються до ч. 7 ст. 193 Господарського кодексу України).

Матеріалами справи підтверджено, а відповідачем не спростовано, що за умовами Договору з урахуванням Календарного графіка виконання підрядних робіт, роботи за Договором у повному обсязі мали бути виконані у строк до 31.04.2021.

Актом № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2019 року від 04.07.2019 та довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за липень 2019 року підтверджується виконання відповідачем підрядних робіт за Договором на суму 782 218,94 грн. - Розділ «Закріплення ґрунтів» (2 етап).

Доказів виконання решти передбаченого Договором обсягу робіт у встановлений строк, - матеріали справи не містять.

Відповідач факт невиконання ним всього обсягу робіт не заперечує, проте зазначає, що таке невиконання не може свідчити про неналежне виконання ним визначених договором зобов`язань, з огляду на те що відповідач не приступив до виконання робіт та не виконав їх у визначений строк, оскільки Замовник не виконав свої зобов`язання, що передбачені п.п. 4.2, 5.1 та 6.1 Договору, що на думку відповідача свідчить про прострочення кредитора та відсутність підстав для застосування до підрядника відповідальності у вигляді штрафу.

Згідно з п. 6.1 Договору підрядник розпочинає виконання Робіт з моменту отримання письмового повідомлення Замовника та отримання від Замовника зазначених в п. 5.1. цього Договору документів і здійснення Замовником попередньої оплати відповідно до п. 4.2. Договору. Повідомлення направляється Постачальнику рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

За змістом п. 4.2 Договору Замовник здійснює попередню оплату в розмірі 15% від суми Договору на підставі рахунку-фактури, який надається Підрядником після отримання письмового повідомлення від Замовника шляхом перерахування грошових коштів на поточний рахунок Підрядника.

При цьому положеннями договору не передбачено, як необхідності повернення авансу за збігом 3-х місяців з моменту його отримання Підрядником, так і поновлення відповідачеві початку строку на виконання робіт внаслідок такого повернення.

Відповідно до п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою КМУ від 27.12.2001 №1764 замовник перераховує підряднику аванс, якщо це передбачено договором (контрактом). Розмір авансу не може перевищувати 30 відсотків вартості річного обсягу робіт. Підрядник зобов`язується використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів протягом трьох місяців після одержання авансу. По закінченні тримісячного терміну невикористані суми авансу повертаються замовнику. Кінцеві розрахунки здійснюються у двотижневий термін після виконання і приймання всіх передбачених договором (контрактом) робіт та реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або видачі сертифіката, в тому числі щодо пускових комплексів та черг.

Таким чином, аналізуючи зміст договору та постанови КМУ від 27.12.2001 №1764 колегія суддів приходить до висновку про те, що умовами договору передбачено можливість оплати робіт по факту їх виконання, з огляду на що посилання відповідача на те, що ним двічі поверталась невідпрацьована частина авансу (18.01.2019 та 23.07.2019) та п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою КМУ від 27.12.2001 №1764 не має правового значення для вирішення даного спору та не спростовує висновків суду першої інстанції про прострочення відповідачем виконання свого зобов`язання за договором.

Матеріалами справи підтверджено та не заперечується відповідачем, що:

- Підряднику надано заявку від 04.03.2019 № 27/08-675 розпочати підрядні роботи вхідний № 152 від 05.03.2019 загальної канцелярії АТ «Київметробуд» (а.с. 47);

- передача проектної документації підтверджується Актом приймання-передачі затвердженої проектної документації від 20.11.2018 (а.с. 45);

- 05.04.2019 замовником повторно перераховано попередню оплату у розмірі 5 440 091 грн, що підтверджено платіжним дорученням № 2755.

Таким чином позивачем виконано передбачені договором умови, реалізація яких спричиняє виникнення у відповідача обов`язку з виконання робіт.

Крім того, відповідачем підписано спільний наказ від 04.03.2019 №21-П/30, в якому визначено початок виконання робіт з 07.03.2019 та частково виконано визначені договором роботи, що підтверджує факт прийняття такого договору до виконання.

За змістом п. 13.2 Договору зміни доповнення та розірвання даного договору допускаються за взаємною згодою сторін, якщо інше не встановлюється договором або чинним законодавством.

У п. 13.3 Договору зазначено про те, що зміни доповнення та розірвання даного договору оформлюються шляхом підписання додаткової угоди, яка підписується уповноваженими представниками обох сторін, скріплюються печатками сторін та є невід`ємною частиною договору.

Відповідно до п. 14.1 Договору невід`ємними додатками до договору є в тому числі Технічна специфікація (Додаток 1 до Договору) та Робочий проект, який розроблений ДП «Укрметротунельпроект» та отримав позитивний експертний звіт №00-0016-17/ПБ від 04.09.2017ДП «Спеціалізована державна експертна організація - Центральна служба Української державної будівельної експертизи» (додаток 3 до договору).

Враховуючи те, що Робочий проект та технічна специфікація є невід`ємними частинами договору, а також те, що матеріали справи не містять доказів внесення змін до додатків до договору в частині питання ефективності використання силікатизації та можливості змін технології під час його виконання, а також доказів призупинення виконання робіт чи можливості невиконання визначених ним проектних рішень, колегія суддів вважає, що твердження відповідача про залишення позивачем без реагування повідомлення підрядника про необхідність внесення змін до проектної документації в частині рішення спрямованого на покращення якості робіт, не звільняє його від обов`язку з виконання договору та додатків до нього та не свідчить про прострочення кредитора, яке б звільняло боржника від відповідальності за невиконання ним зобов`язання.

Пунктом 7.2.1 Договору передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання зобов`язань Підрядником Замовник має право достроково розірвати Договір в односторонньому порядку, письмово повідомивши про це Підрядника за 10 календарних днів до бажаної дати його розірвання, без будь-якої компенсації за збитки, що Підрядник поніс чи може понести у зв`язку з таким розірванням Договору.

Враховуючи викладене та у зв`язку з невиконанням відповідачем своїх зобов`язань щодо своєчасного виконання всього передбаченого договором обсягу робіт, позивач реалізував своє право на одностороннє розірвання Договору, направивши АТ "Київметробуд" повідомлення про розірвання Договору з 27.04.2021 (а.с.63), яке останній отримав 12.04.2021 відповідно до штемпеля вхідної кореспонденції підприємства-відповідача.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 3) сплата неустойки.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 614 Цивільного кодексу України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України).

Відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з ч. 6 ст. 231 Господарського кодексу України штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

У пункті 8.2 договору сторонами визначено, що у разі невиконання, неналежного виконання зобов`язань щодо строків виконання Робіт за цим Договором (за окремими етапами виконання Робіт та/або за Договором в цілому) Підрядник сплачує Замовнику штраф у розмірі 0,1% від вартості невиконаних Робіт за кожний день порушення виконання зобов`язання, а за прострочення понад 20 (двадцять) календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 10% зазначеної вартості.

На підставі вказаного положення Договору позивач нарахував до стягнення штрафні санкції у розмірі 359 797,86 грн. за порушення 1, 3, 4 етапів загальною вартістю 7 009 055,12 грн. за загальний період прострочення з 01.03.2021 по 27.04.2021, а також штраф у розмірі 700 905,52 грн. за прострочення понад 20 календарних днів.

Крім того, як встановлено у п. 8.3 Договору, у разі затримки виконання Робіт більше як на один місяць понад строку, передбаченого Договором, Замовник має право в односторонньому порядку достроково припинити дію Договору (повідомивши про це Підрядника письмово) стосовно невиконаних Робіт без будь-якої компенсації за збитки, які Підрядник поніс або може понести у зв`язку з таким припиненням Договору.

В цьому випадку та у випадку, передбаченому п. 7.2.1. Договору, крім сплати штрафних санкцій за невиконані Роботи, вся сума попередньої оплати - повертається Підрядником на реєстраційний рахунок Замовника у 3-денний термін з дня пред`явлення останнім відповідної вимоги, з урахуванням індексу інфляції та з виплатою штрафу - 7% від вартості невиконаних робіт.

На підставі вказаного положення Договору позивач нарахував до стягнення штраф у розмірі 490 633,86 грн.

Здійснивши перевірку наданих позивачем розрахунків штрафних санкцій, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про те, що по-перше визначений у п. 8.2 Договору штраф у розмірі 0,1% від вартості невиконаних Робіт за кожний день порушення виконання зобов`язання за своєю правовою природою є пенею за порушення строків виконання робіт, а, по-друге та, що позивачем допущено помилки при підрахунку штрафу у розмірі 10% згідно з п. 8.2 Договору, правильна сума якого становить 700 905,51 грн. (за період 01.03.2021 по 27.04.2021), а не 700 905,52 грн. як визначено у позові.

Інша частина заявлених до стягнення штрафних санкцій розрахована вірно, її розрахунок здійснено відповідно до у мов договору та з урахуванням обставин справи, з огляду на що підлягає стягненню в визначеному позивачем розмірі.

При цьому, законодавством передбачено недопустимість притягнення до подвійної відповідальності за одне й те саме порушення, разом з тим, передбачена п. 8.2 та п. 7.2.1 у контексті п. 8.3 договору відповідальність має різний характер (стимуляційний (п.8.2) та компенсаторний (п. 7.2.1 у контексті п. 8.3) про що свідчать передбачені такими положеннями договору підстави застосування вищезазначених санкцій (в процесі його виконання та у зв`язку з розірванням за ініціативою замовника внаслідок невиконання його умов підрядником), з огляду на що колегія суддів вважає необґрунтованими твердження відповідача про те, що судом застосовано до нього потрійну відповідальність.

Окрім того, колегія суддів звертає увагу на те, що договір № 670-П-18 від 11 жовтня 2018 року з доповненнями був укладений сторонами відповідно до вимог ст. 627 ЦК України, сторони були ознайомлені з його умовами та відповідач знав про нарахування штрафних санкцій у зв`язку з неналежним виконанням умов договору.

Інших підстав для скасування рішення у апеляційній скарзі не наведено.

Дослідивши матеріали наявні у справі, апеляційний суд робить висновок, що суд першої інстанції дав належну оцінку доказам по справі та виніс законне обґрунтоване рішення, яке відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам і матеріалам справи.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновку місцевого господарського суду з огляду на вищевикладене.

Виходячи з вищевикладеного, колегія суддів вважає, що скаржник не довів обґрунтованість апеляційної скарги, докази на підтвердження своїх вимог суду не надав, апеляційний суд погоджується із рішенням Господарського суду міста Києва від 12.09.2022 у справі №910/21409/21, отже підстав для його скасування або зміни в межах доводів та вимог апеляційної скарги не вбачається.

Відповідно до приписів ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за звернення з апеляційною скаргою покладаються на апелянта.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 129, 252, 263, 269, 270, 273, 275, 276, 281-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Київметробуд" на рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2022 у справі №910/21409/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 12.09.2022 у справі №910/21409/21 залишити без змін.

3. Судові витрати зі сплати судового збору за подачу апеляційної скарги покласти на апелянта.

4. Матеріали справи №910/21409/21 повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня складання її повного тексту.

Повний текст судового рішення складено 26.01.2023

Головуючий суддя М.А. Руденко

Судді М.А. Барсук

Є.Ю. Пономаренко