ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

04.01.2023 Справа №905/2232/21

Господарський суд Донецької області у складі:

судді Фурсової С.М.

при секретарі судового засідання Павлюкові Д.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Заступника керівника Волноваської окружної прокуратури Донецької області (85700, Донецька область, місто Волноваха, вулиця Героїв 51 ОМБр, будинок №4) в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області (49101, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Антоновича Володимира, будинок 22, корпус 2; )

до Відділу освіти Мирненської селищної військово-цивільної адміністрації (85724, Донецька область, Волноваський район, смт Мирне вулиця Центральна, будинок №6; )

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» (49044, місто Дніпро, вулиця Моссаковського Володимира, будинок №7; )

про визнання недійсним додаткових угод №2 від 25.05.2021, №5 від 11.08.2021, №6 від 13.08.2021, №7 від 10.08.2021, №8 від 26.08.2021 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії №838 від 25.05.2021, -

у засіданні брали участь:

прокурор: не з`явився

від позивача: не з`явились

від відповідача1: не з`явились від відповідача2: не з`явились

С У Т Ь С П О Р У

Заступник керівника Волноваської окружної прокуратури Донецької області звернувся в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області до Господарського суду Донецької області з позовною заявою до Відділу освіти Мирненської селищної військово-цивільної адміністрації та Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» про визнання недійсним додаткових угод №2 від 25.05.2021, №5 від 11.08.2021, №6 від 13.08.2021, №7 від 10.08.2021, №8 від 26.08.2021 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії №838 від 25.05.2021.

В обґрунтування заявлених вимог заступник керівника прокуратури вказує, що за результатами проведених відкритих торгів на закупівлю електричної енергії між відповідачем-1 та відповідачем-2 укладено договір №838 від 25.05.2021 про (закупівлю) електричної енергії. В подальшому між відповідачами укладено низку додаткових угод, якими суттєво збільшено первісну ціну товару, яку визначено за результатами відкритих торгів, що, на думку прокуратури, суперечить вимогам чинного законодавства України. Таким чином, заступник керівника прокуратури звернувся до суду з метою усунення порушень у сфері державних закупівель.

Ухвалою суду від 01.12.2021 за вказаним позовом відкрито провадження у справі №905/2232/21, позов вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання. Підготовче засідання неодноразово відкладалось з різних підстав.

Під час розгляду справи надходили наступні заяви по справи.

До суду 05.01.2022 надійшов відзив Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги», за змістом якого відповідач 2 заперечив проти позовних вимог та наявності підстав для здійснення прокурором підстав представництва інтересів держави.

На адресу суду 11.01.2022 надійшов відзив Відділу освіти Мирненської селищної військово-цивільної адміністрації. У вказаній заяві по суті спору відповідач 1 заперечував проти позовних вимог, а також просив суд здійснювати розгляд справи за відсутності власного представника. В подальшому були надані докази направлення вказаного відзиву всім учасникам справи.

Від Волноваської окружної прокуратури Донецької області 24.01.2022 надійшли відповідь №51-250вих-22 від 19.01.2022 на відзив Відділу освіти Мирненської селищної військово-цивільної адміністрації та відповідь №51-251вих-22 від 19.01.2022 Волноваської окружної прокуратури Донецької області на відзив Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги».

Також, 24.01.2022 до суду надійшов відзив без номеру та дати Відділу освіти Мирненської селищної військово-цивільної адміністрації. 01.02.2022 вищезазначена заява по суті справи надійшла до суду повторно.

07.02.2022 на електронну адресу суду надійшли заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги». 09.02.2022 вказане звернення надійшло до суду засобами поштового зв`язку.

Враховуючи, що судом здійснено усі можливі та достатні дії для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті, ухвалою суду від 09.02.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 03.03.2022.

У зв`язку із військовим вторгненням Росії в Україну, а також запровадженням Верховною Радою в державі воєнного стану, підготовче засідання, яке було призначено на 03.03.2022 - не відбулось.

Ухвалою від 11.05.2022 учасників справи повідомлено, що після закінчення дистанційної роботи суду буде призначено нову дату судового засідання, про що буде повідомлено учасників розгляду справи.

Беручи до уваги опубліковані Радою суддів України 02.03.2022 Рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, тимчасово до усунення вищезазначених обставин:

- на час існування небезпеки для учасників провадження, пов`язаної з перебуванням останніх у приміщенні Господарського суду Донецької області, судові засідання за особистої участі учасників судового процесу не проводяться;

- учасники судових засідань та інші громадяни мають право надсилати документи, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття до приміщення суду: через особистий кабінет в системі «Електронний суд», а у разі неможливості - електронною поштою на е-mail: (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом).

13.06.2022 зборами суддів Господарського суду Донецької області з метою оптимізації знаходження працівників та відвідувачів у приміщенні суду, зберігаючи віддалений режим роботи, в залежності від об`єктивних обставин, пов`язаних із збройною агресією, у тому числі інтенсивністю бойових дій у місті Харкові вирішено: при процесуальній необхідності проводити судові засідання в приміщенні суду в режимі відеоконференції, продовжити обмеження доступу відвідувачів до приміщення суду, запропонувавши дистанційне спілкування шляхом електронного та поштового листування, телефонування, участі в судових засіданнях в режимі відеоконференцій, подання документів в електронному вигляді із застосуванням підсистеми «Електронний суд».

З огляду на викладене, з метою виконання завдань судочинства, ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави, ухвалою суду від 21.12.2022 призначено судове засідання для розгляду справи по суті на 04.01.2023.

Від Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» через підсистему «Електронний суд надійшла заява про відкладення розгляду справи. Зазначено, що представник відповідача має намір прийняти участь при розгляді справи, проте не може прибути до суду, зокрема й у зв`язку з перебуванням у місті Дніпро і запровадженням воєнного стану.

У судове засідання 04.01.2023 представники учасників справи не з`явились.

У задоволенні клопотання відповідача2 про відкладення розгляду справи відмовлено через те, що ухвалою суду від 21.12.2022 учасників справи повідомлено, що доступ до приміщення суду обмежений, участь у судових засіданнях можлива лише в режимі відеоконференції.

Копію ухвали Господарського суду Донецької області ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» отримано 26.12.2022, а отже відповідач2 мав можливість реалізувати своє право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

З огляду на те, що під час розгляду справи судом створено сторонам необхідні умови для доведення фактичних обставин справи, зокрема, надано достатньо часу для реалізації кожним учасником спору своїх процесуальних прав, передбачених статтями 42, 46 ГПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи та можливість її розгляду по суті заявлених вимог за наявними у ній матеріали в даному судовому засіданні, оскільки їх цілком достатньо для правильної юридичної кваліфікації спірних правовідносин, а відсутність належним чином повідомлених представників сторін істотним чином не впливає на таку кваліфікацію і не перешкоджає розгляду справи.

Розглянувши подані документи, дослідивши матеріали справи, господарський суд -

В С Т А Н О В И В

Відділом освіти Мирненської селищної ради Волноваського району Донецької області опубліковано форму річного плану закупівель на 2021 рік ID: UА-2021-04-12-004798-а, якою передбачено закупівлю за класифікатором ДК 021:2015:09310000-5 - Електрична енергія з очікуваною вартістю 1 772 888 гривень.

Джерело фінансування - місцевий бюджет.

Процедура закупівлі - відкриті торги.

Оголошення про проведення відкритих торгів опубліковано на веб-порталі «Рrоzorro» за ID: UА-2021-04-12-004798-а. Основним критерієм вибору переможця визначено: ціна 100%.

У процедурі закупівлі приймали участь 3 суб`єкта: ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» з остаточною ціновою пропозицією 1 642 606,62 гривень, ТОВ «Полтаваенергосбут» з остаточною ціновою пропозицією 1 664 422,28 гривень, ТОВ «ВОК-БІЗТРЕЙД» з остаточною ціновою пропозицією 1 685 238,77 гривень.

За результатом проведення відкритих торгів переможцем вказаного аукціону визначено ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» та прийнято рішення про намір укласти з переможцем договір про закупівлю.

25.05.2021 між Відділом освіти Мирненської селищної ради Волноваського району Донецької області (далі - Споживач) та ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» (далі - Постачальник) укладено договір №838 про постачання (закупівлю) електричної енергії споживачу, за умовами п. 1.1. якого за цим Договором Постачальник продає електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач оплачує Постачальнику вартість використаної (купованої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього Договору.

Згідно п.1.2. Договору найменування товару: Електрична енергія (код згідно Національного класифікатора ДК 021:2015: 09310000-5 - Електрична енергія) (далі - товар або електрична енергія). Постачання товару за цим Договором передбачає поставку електричної енергії для забезпечення потреб електроустановок Споживача за допомогою технічних засобів розподілу електричної енергії.

Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік згідно п.1.3. Договору становить 498002 кВт*год та відповідає очікуваному обсягу закупівлі послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у оператора системи.

Обсяги закупівлі електричної енергії можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків.

Загальна вартість цього Договору становить 1 642 606,62 гривень, в тому числі 20% ПДВ - 273 767,77 гривень. Загальна вартість Договору складається з вартості електричної енергії як товару, послуг з передачі та розподілу електричної енергії за регульованими тарифами. Ціна (тариф) електричної енергії, у тому числі диференційовані ціни (тарифи) визначаються згідно комерційної пропозиції Постачальника (Додаток 2). Джерело фінансування закупівлі - кошти місцевого бюджету (п.4.1. Договору).

Пунктами 1.1., 1.4. Комерційної пропозиції до Договору визначено, що на момент укладення Договору середньозважена ціна електричної енергії за результатами аукціону дорівнює 2,74866 гривень без ПДВ/ кВт*год (3,29839 з ПДВ/ кВт*год), яка визначена за формулою, складова якої ЦРДНП індикативна (розрахункова) ціна електричної енергії на ринку електричної енергії, дорівнює середньозваженому значенню вартості електричної енергії для визначеного періоду на ринку «на добу наперед», за даними опублікованими на сайті Оператора ринку «ДП «Оператор ринку» (https://www.oree.com.ua) = 1,26930 грн/кВт*год.

На підставі п.п.1.4.-1.7. Комерційної пропозиції ціна за одиницю товару не може змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі, крім випадків відповідно до ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі» шляхом внесення змін до Договору.

Збільшення ціни за одиницю товару до 10% пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в Договорі.

Підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна базових цін на РДН, за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією «ДП «Оператор ринку», яку викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Інтернет https://www.oree.com.ua і це є безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з п.2 ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі» та ч. 6 ст. 67 Закону України «Про ринок електричної енергії».

Договір набирає чинності з дати його підписання, а в частині постачання з дати, вказаної в заяві-приєднанні та укладається на строк до 31.12.2021, якщо інший термін не визначений умовами закупівлі. Договір в частині виконання зобов`язань Споживача щодо оплати діє до повного виконання Споживачем таких зобов`язань (п. 10 Комерційної пропозиції Договору).

У подальшому між сторонами укладено низку додаткових угод, зокрема 5 додаткових угод про збільшення та зменшення ціни за одиницю товару із одночасним зменшенням його кількості, але без зміни загальної суми Договору.

Додатковою угодою №2 від 25.05.2021 внесено зміни до п.1.3. Договору шляхом викладення його в наступній редакції «Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік становить 455 469 кВт*год та відповідає очікуваному обсягу закупівлі послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у оператора системи.

Обсяги закупівлі електричної енергії можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків».

Викладено п.1.1. Комерційної пропозиції в наступній редакції:

«На момент укладення договору середньозважена ціна електричної енергії (Ц) дорівнює 3,00534 гривень без ПДВ/кВт*грд. (3,60640 гривень з ПДВ/кВт*год) та визначена за формулою:», складова якої ЦРДНП - індикативна (розрахункова) ціна електричної енергії на ринку електричної енергії визначена = 1,38783 грн/кВт*год.

Згідно п.1. Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди з 01.06.2021.

Додатковою угодою №5 від 11.08.2021 внесено зміни до п.1.3. Договору шляхом викладення його в наступній редакції «Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік становить 278 435 кВт*год та відповідає очікуваному обсягу закупівлі послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у оператора системи.

Обсяги закупівлі електричної енергії можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків».

Викладено п.1.1. Комерційної пропозиції в наступній редакції:

«На момент укладення договору середньозважена ціна електричної енергії (Ц) дорівнює 3,14271 гривень без ПДВ/кВт*грд. (3,77125 гривень з ПДВ/кВт*год) та визначена за формулою:», складова якої ЦРДНП - індикативна (розрахункова) ціна електричної енергії на ринку електричної енергії визначена = 1,52520 грн/кВт*год.

Згідно п.1. Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди з 01.08.2021.

Додатковою угодою №6 від 13.08.2021 внесено зміни до п.1.3. Договору шляхом викладення його в наступній редакції «Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік становить 265 671 кВт*год та відповідає очікуваному обсягу закупівлі послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у оператора системи.

Обсяги закупівлі електричної енергії можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків».

Викладено п.1.1. Комерційної пропозиції в наступній редакції:

«На момент укладення договору середньозважена ціна електричної енергії (Ц) дорівнює 3,2937 гривень без ПДВ/кВт*грд. (3,95244 гривень з ПДВ/кВт*год) та визначена за формулою:», складова якої ЦРДНП - індикативна (розрахункова) ціна електричної енергії на ринку електричної енергії визначена = 1,67619 грн/кВт*год.

Згідно п.1. Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди з 01.08.2021.

Додатковою угодою №7 від 10.08.2021 внесено зміни до п.1.3. Договору шляхом викладення його в наступній редакції «Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік становить 252 928 кВт*год та відповідає очікуваному обсягу закупівлі послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у оператора системи.

Обсяги закупівлі електричної енергії можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків».

Викладено п.1.1. Комерційної пропозиції в наступній редакції:

«На момент укладення договору середньозважена ціна електричної енергії (Ц) дорівнює 3,45964 гривень без ПДВ/кВт*грд. (4,15157 гривень з ПДВ/кВт*год) та визначена за формулою:», складова якої ЦРДНП - індикативна (розрахункова) ціна електричної енергії на ринку електричної енергії визначена = 1,84213 грн/кВт*год.

Згідно п.1. Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди з 01.08.2021.

Додатковою угодою №8 від 26.08.2021 внесено зміни до п.1.3. Договору шляхом викладення його в наступній редакції «Очікуваний обсяг постачання електричної енергії на 2021 рік становить 240 263 кВт*год та відповідає очікуваному обсягу закупівлі послуг з розподілу (передачі) електричної енергії у оператора системи.

Обсяги закупівлі електричної енергії можуть бути зменшені залежно від реального фінансування видатків».

Викладено п.1.1. Комерційної пропозиції в наступній редакції:

«На момент укладення договору середньозважена ціна електричної енергії (Ц) дорівнює 3,64201 гривень без ПДВ/кВт*грн (4,37041 гривень з ПДВ/кВт*год) та визначена за формулою:», складова якої ЦРДНП - індикативна (розрахункова) ціна електричної енергії на ринку електричної енергії визначена = 2,0245 грн/кВт*год.

Згідно п.1. Додаткова угода набирає чинності з дати її підписання, а її дія розповсюджується на розрахункові періоди з 01.08.2021.

Позивач та прокурор вважають, що додаткові угоди: №2 від 25.05.2021, №5 від 11.08.2021, №6 від 13.08.2021, №7 від 10.08.2021, №8 від 26.08.2021 суперечать вимогам Закону України «Про публічні закупівлі», а, отже, підлягають визнанню недійсними судом.

Щодо підстав звернення прокурора до суду.

Статтею 15 Цивільного кодексу України закріплено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Частиною 2 статті 2 Кодексу передбачено, що одним з учасників цивільних відносин є держава Україна, яка згідно зі ст.ст.167, 170 Цивільного кодексу України набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом, та діє у цивільних відносинах на рівних правах з іншими учасниками цих відносин.

У судовому процесі, зокрема у господарському, держава бере участь у справі як сторона через відповідний її орган, наділений повноваженнями у спірних правовідносинах. Отже, під час розгляду справи у суді фактичною стороною у спорі є держава, навіть якщо позивач визначив стороною у справі певний орган. Аналогічний за змістом висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц та від 27.02.2019 у справі №761/3884/18.

Згідно із ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто, зазначене конституційне положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму рішенні №4-рп/2008 від 01.04.2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої і судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Статтею 1 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокуратура України становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим Законом, здійснює встановлені Конституцією України функції з метою захисту, зокрема, загальних інтересів суспільства та держави. Відповідно до п.2 ч.1 ст.2 Закону на прокуратуру покладається функція з представництва інтересів держави в суді у випадках, визначених цим Законом. Згідно з ч.3 ст.23 Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

За приписами ч.4 ст.23 Закону наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень.

Відповідно до ст.53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.174 цього Кодексу. Аналіз положень ст.53 Кодексу у взаємозв`язку зі змістом ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» дає підстави вважати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді у випадках, зокрема, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження.

Отже, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Означену правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Компетентним суб`єктом владних повноважень щодо захисту зазначених інтересів держави має виступати Східний офіс Державної аудиторської служби України.

Відповідно до ч. 4 ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Згідно з Положенням про Державну аудиторську служба України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, таким органом є Державна аудиторська служба України. На неї покладається здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів, дотриманням законодавства про закупівлі.

Таким чином, контроль здійснюється зокрема у формі моніторингу публічних закупівель, який унормовано ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі».

За частиною першою вказаної статті моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його дії.

За результатами моніторингу Державна аудиторська служба України може зобов`язати учасника усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель (п. 5 ч. 7 ст. 8 Закону) та притягнути до адміністративної відповідальності за порушення законодавства у сфері публічних закупівель (ч. 11 ст. 8 Закону).

На території Донецької області компетентним суб`єктом Державної аудиторської служби України виступає її Східний офіс, що підтверджується постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби», наказом Державної аудиторської служби України № 23 від 02.06.2016 «Про затвердження Положення про Східний офіс Держаудитслужби».

Волноваською окружною прокуратурою Донецької області на адресу Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області спрямовувався лист № 51-1634вих-21 від 26.07.2021 щодо встановлених вказаних порушень під час вивчення зазначеної закупівлі, повідомлення про захист інтересів держави та запропоновано вжити заходи щодо захисту порушених інтересів держави.

На вказаний лист Управління Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області надало відповідь № 040531-17/3009-2021 від 07.09.2021 про те, що по вказаній закупівлі рішення про початок моніторингу буде прийнято у вересні-жовтні 2021 року.

Відповідно до відомостей веб-порталу «Рrоzоrrо», 10.09.2021 опубліковано наказ Східного офісу Держаудитслужби № 479 про початок моніторингу вказаної процедури закупівлі.

Згідно Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-04-12-004798-а від 06.10.2021 встановлені порушення, які вказані у позовній заяві та зобов`язано Відділ освіти здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому Законом порядку, зокрема приведення у відповідність до Закону істотних умов договору та оприлюднити їх у встановлені законом строки та протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.

Замовником ніяких документів та пояснень на веб-порталі «Ргогогго» не опубліковано, договір не розірвано. Висновок Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області про результати моніторингу процедури закупівлі UА-2021-04-12-004798-а не оскаржений.

Станом на 11.11.2021 (дата направлення повідомлення про представництво інтересів держави) Східним офісом Держаудитслужби заходів щодо оскарження вказаних додаткових угод не вжито, строк дії договору №838 від 25.05.2021 спливав 31.12.2021, також згідно інформації з офіційного ресурсу https://spending.gov.ua після оприлюднення висновку Східного офісу Держаудистлужби, Замовник надалі продовжував сплачувати бюджетні кошти за вказаними додатковими угодами, що призводило до порушення економічних інтересів держави, необхідність захисту яких покладено на прокуратуру.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що прокурором дотримано встановлений ст.23 Закону України «Про прокуратуру» порядок щодо звернення до органів, уповноважених на захист майнових інтересів держави, з повідомленням про виявлені порушення вимог законодавства при використанні бюджетних коштів в сфері здійснення публічних закупівель та надання розумного строку для відреагування на стверджуване порушення інтересів держави.

При цьому, судом відзначається, що у даному випадку позовна заява прокурором обґрунтовано подається в інтересах держави в особі органу уповноваженого здійснювати функції у спірних правовідносинах - Східного офісу Державної аудиторської служби України. При поданні даного позову прокурор не замінює позивача та не є його альтернативою, а виконує субсидіарну роль, щоб інтереси держави, які в даному випадку збігаються із публічним інтересом, не були незахищені. Участь прокурора в даній справі, з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, є виправданою, не порушує справедливого балансу та зумовлена не тільки захистом державного, але й публічного інтересу, який полягає у захисті прав великого числа громадян.

З урахуванням наведеного, суд приходить до висновку про наявність законних підстав для представництва прокурором інтересів держави у даній справі.

Щодо визнання недійсною додаткової угоди.

Відповідно до ч.2 ст.16 Цивільного кодексу України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов`язку в натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної (немайнової) шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Правочином є правомірна, тобто не заборонена законом, вольова дія суб`єкта цивільних правовідносин, спрямована на встановлення, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків. Правомірність є конститутивною ознакою правочину як юридичного факту.

Згідно з ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч.1-3, 5 та 6 ст.203 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 215 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно з абз.1 ч.1 ст.216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені у ст.203 Цивільного кодексу України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх і непрацездатних дітей.

Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (ст.204 Цивільного кодексу України). Правові наслідки недодержання сторонами при вчиненні правочину вимог закону визначені параграфом 2 глави 16 Цивільного кодексу України.

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

За змістом ст. 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права та обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. Таким чином, у разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню. Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 16.04.2019 року у справі №916/1171/18, від 14.11.2018 року у справі № 910/8682/18, від 30.08.2018 року у справі №904/8978/17, від 04.03.2019 року у справі № 5015/6070/11, від 10.09.2019 року у справі №9017/317/19, від 09.07.2019 року у справі № 903/849/17.

Як зазначалося вище, між Відділом освіти Мирненської селищної ради Волноваського району Донецької області та ТОВ «Донецькі енергетичні послуги», як переможцем торгів, було укладено договір №838 від 25.05.2021 в результаті проведеної процедури публічної закупівлі.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі».

Метою Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Положеннями ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Статтею 41 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 632 Цивільного кодексу України визначено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Відповідно до ч.ч.4,5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії (в редакції, що діяла на момент укладення договору.

Законом України № 1530-IX від 03.06.2021, який набрав сили з 26.06.2021 п.2 ч.5 ст.41 Закону викладено в наступній редакції:

« 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії».

Судом встановлено, що станом на момент підписання договору про закупівлю сторонами були погоджені всі істотні умови - предмет, ціна та строк виконання зобов`язань за договором відповідно до вимог ч.3 ст.180 Господарського кодексу України та Закону України «Про публічні закупівлі».

Стаття 652 ЦК України передбачає, що в разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) у момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону України «Про публічні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.

Виходячи зі змісту ч. 1 ст. 653 Цивільного кодексу України, у разі зміни договору зобов`язання сторін змінюються відповідно до змінених умов.

Таким чином, у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін. Водночас, внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Коливання ціни на ринку повинно розцінюватися саме після підписання договору, оскільки ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі» урегульовано саме зміну істотних умов у разі виникнення такого явища, як коливання ціни на ринку.

Виходячи із викладеного, внесення змін до договору є правомірним лише у випадку документального підтвердження коливання ціни на товар у період з моменту укладення договору до моменту укладення додаткової угоди (або отримання пропозиції про її укладення).

При цьому, існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинні бути доведені належними та допустимими доказами та такі коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.

Отже, уклавши договір на умовах визначених в ньому, відповідач 2 добровільно взяв на себе зобов`язання щодо поставки електричної енергії за середньозваженою ціною 3,29839 гривень з ПДВ/кВт*год.

Додаткову угоду №2 до договору про постачання (купівлі) електричної енергії №838 укладено в той же день, що й сам договір - 25.05.2021.

Посилання відповідача 2 на той факт, що тендерна пропозиція була подана ним 26.04.2021, а договір укладено 25.05.2021 і в цей час вартість електричної енергії значно зросла в ціні не підтверджено матеріалами справи.

Натомість, судом за інформацією «ДП «Оператор ринку», яку викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Інтернет https://www.oree.com.ua, встановлено, що вартість електричної енергії у травні 2021 була нижчою у порівнянні з квітнем 2021 року.

Так, середньозважена ціна на РДН торговій зоні «ОЕС України», за даними опублікованими на сайті Оператора ринку «ДП «Оператор ринку» (https://www.oree.com.ua) станом на 26.04.2021 становила 1,58297 грн/кВт*год, станом на 25.05.2021 - 1,34068 грн/кВт*год.

Отже, укладення договору за однією ціною та її одночасне підвищення у спосіб укладення оскаржуваних додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця, та свідчить про свідоме заниження цінової пропозиції ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» з метою перемоги.

Однак, метою Закону «Про публічні закупівлі», як зазначалося вище, є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища в сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції в цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Поряд з цим, перемога в тендері (закупівля за кошти місцевого бюджету) та укладення договору за однією ціною та її подальше підвищення більш як на 10% у спосіб укладення оскаржуваних додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця, та свідчить про свідоме заниження цінової пропозиції у тендері з метою перемоги.

Верховним Судом у постанові від 12.09.2019 у справі №915/1868/18 наголошено, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених Законом України «Про публічні закупівлі».

Метою регулювання, передбаченого статтею 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме закріплення можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

Дана норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону України «Про публічні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.

Верховний Суд у постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 дійшов висновку, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

З огляду на викладене, право сторін договору збільшити ціну товару пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку можливе за наявності двох умов: 1 - така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 2 - збільшення ціни не більше 10 відсотків від ціни зазначеної в договорі.

При цьому, коливання ціни на ринку повинно бути належним чином обґрунтоване та підтверджене відповідними доказами.

Пунктом 4.17 Договору сторони визначили, що підтвердженням зміни ціни (коливання ціни) на ринку на електричну енергію є зміна базових цін на РДН, за підсумками відповідного періоду, що підтверджується інформацією «ДП «Оператор ринку», яку викладено на його офіційному сайті за адресою в мережі Інтернет https://www.oree.com.ua і це є безумовним підтвердженням коливання ціни електричної енергії, та підставою для коригування ціни на електричну енергію згідно з п.2 ч.5 ст.41 Закону України «Про публічні закупівлі» та ч. 6 ст. 67 Закону України «Про ринок електричної енергії».

Матеріалами справи встановлено, що:

- додатковою угодою №2 від 25.05.2021 сторонами погоджено зменшення обсягу закупівлі електричної енергії з 498 002 кВт*год до 455 469 кВт*год (зменшення на 8,54% від договору), зі збільшенням вартості за одиницю товару (середньозважена ціна) з 3,29839 гривень з ПДВ/кВт*год до 3,60640 гривень з ПДВ/кВт*год (збільшення на 9,34% від ціни визначеної договором);

- додатковою угодою №7 від 10.08.2021 сторонами погоджено зменшення обсягу закупівлі електричної енергії з 455 469 кВт*год до 252 928 кВт*год (зменшення на 44,47% від попереднього обсягу), зі збільшенням вартості за одиницю товару (середньозважена ціна) з 3,60640 гривень з ПДВ/кВт*год до 4,15157 гривень з ПДВ/кВт*год (збільшення на 15,12% від попередньої ціни);

- додатковою угодою №5 від 11.08.2021 сторонами погоджено збільшення обсягу закупівлі електричної енергії з 252 928 кВт*год до 278 435 кВт*год (збільшення на 10,08% від попереднього обсягу), зі зменшенням вартості за одиницю товару (середньозважена ціна) з 4,15157 гривень з ПДВ/кВт*год до 3,77125 гривень з ПДВ/кВт*год (зменшення на 9,16% від попередньої ціни);

- додатковою угодою №6 від 13.08.2021 сторонами погоджено зменшення обсягу закупівлі електричної енергії з 278 435 кВт*год до 265 671 кВт*год (зменшення на 4,58% від попереднього обсягу), зі збільшенням вартості за одиницю товару (середньозважена ціна) з 3,77125 гривень з ПДВ/кВт*год до 3,95244 гривень з ПДВ/кВт*год (збільшення на 4,81% від попередньої ціни);

- додатковою угодою №8 від 26.08.2021 сторонами погоджено зменшення обсягу закупівлі електричної енергії з 265 671 кВт*год до 240 263 кВт*год (зменшення на 9,59% від попереднього обсягу та на 51,75% від початкового обсягу), зі збільшенням вартості за одиницю товару (середньозважена ціна) з 3,95244 гривень з ПДВ/кВт*год до 4,37041 гривень з ПДВ/кВт*год (збільшення на 10,58% від попередньої ціни, на 32,5% від ціни визначеної договором).

В даних додаткових угодах підставою внесення змін зазначено зміну ціни (коливання ціни) на електричну енергію на ринку електричної енергії «На добу наперед» за даними ДП «Оператор ринку».

При цьому, додатковими угодами №5 від 11.08.2021, №6 від 13.08.2021, №7 від 10.08.2021, №8 від 26.08.2021 визначено, що їх дія розповсюджується на розрахункові періоди з 01.08.2021.

Тобто, лиже за один місяць серпень 2021 року ціна на електричну енергію зросла більше ніж на 20% у порівнянні з липнем 2021 року (з урахуванням збільшення за додатковою угодою №2 від 25.05.2021 року).

Всі пропозиції щодо укладення додаткових угод №5 від 11.08.2021, №6 від 13.08.2021, №7 від 10.08.2021 датовані 10.08.2021 та охоплюють різний вибірковий часовий період з 22.07.2021 по 09.08.2021, що визначає «необхідний» показник для внесення певних змін. Отже, на момент подання пропозиції щодо укладення додаткової угоди №7 від 10.08.2021, №6 від 13.08.2021 відповідачу вже були відомі підстави для внесення пропозиції щодо укладення додаткової угоди №6 від 13.08.2021.

Наведене свідчить про свідоме маніпулювання динамічністю ціни товару на ринку електричної енергії.

Так само й до пропозиції щодо укладення додаткової угоди №8 від 26.08.2021 в якості доказів коливання ціни додано розрахунок середньозваженої ціни лише за 2 дні (25-26.08.2021), в той час як до пропозиції мають бути подані докази, що підтверджують коливання ціни з моменту укладення договору (попередньої додаткової угоди) до моменту звернення продавця з пропозицією зміни ціни.

Таким чином, відповідачем жодного разу не підтверджено наявність підстав для внесення змін до договору в частині визначення ціни за одиницю товару.

При зверненні до замовника з пропозиціями підвищити ціну, він не обґрунтував, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по ціні, запропонованій замовнику на тендері, не навів причини, через які виконання укладеного договору стало для постачальника вочевидь невигідним. Крім того, постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до ст.203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх і непрацездатних дітей.

Згідно з абзацом 1 частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Матеріалами справи підтверджено, що оспорювані додаткові угоди до договору були укладені без належного обґрунтування, а додаткові угоди №7 від 10.08.2021, №8 від 26.08.2021 з перевищенням ціни більше ніж на 10 відсотків, що є порушенням п.4.17 Договору та п.2 ч.5 ст.41 Закону України «Про державні закупівлі».

З цих підстав позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Судові витрати згідно зі ст. 129 ГПК України покладаються на відповідачів в рівній частині.

Керуючись статтями 12, 73, 74, 76-79, 86, 91, 96, 129, 185, 191, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

В И Р I Ш И В

Позовні вимоги Заступника керівника Волноваської окружної прокуратури Донецької області в інтересах держави в особі Східного офісу Держаудитслужби в Донецькій області до Відділу освіти Мирненської селищної військово-цивільної адміністрації та Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» про визнання недійсними додаткових угод №2 від 25.05.2021, №5 від 11.08.2021, №6 від 13.08.2021, №7 від 10.08.2021, №8 від 26.08.2021 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії №838 від 25.05.2021 - задовольнити.

Визнати недійсною додаткову угоду №2 від 25.05.2021 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії №838 від 25.05.2021, укладену між Відділом освіти Мирненської селищної ради Волноваського району Донецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги».

Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 11.08.2021 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії №838 від 25.05.2021, укладену між Відділом освіти Мирненської селищної ради Волноваського району Донецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги».

Визнати недійсною додаткову угоду №6 від 13.08.2021 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії №838 від 25.05.2021, укладену між Відділом освіти Мирненської селищної ради Волноваського району Донецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги».

Визнати недійсною додаткову угоду №7 від 10.08.2021 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії №838 від 25.05.2021, укладену між Відділом освіти Мирненської селищної ради Волноваського району Донецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги».

Визнати недійсною додаткову угоду №8 від 26.08.2021 до договору про постачання (закупівлю) електричної енергії №838 від 25.05.2021, укладену між Відділом освіти Мирненської селищної ради Волноваського району Донецької області та Товариством з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги».

Стягнути з Відділу освіти Мирненської селищної військово-цивільної адміністрації (85724, Донецька область, Волноваський район, смт Мирне вулиця Центральна, будинок №6; ) на користь Донецької обласної прокуратури (87500, Донецька область, місто Маріуполь, вулиця Університетська, будинок №6; ) судовий збір в розмірі 5 675,00 гривень.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» (49044, місто Дніпро, вулиця Моссаковського Володимира, будинок №7; ) на користь Донецької обласної прокуратури (87500, Донецька область, місто Маріуполь, вулиця Університетська, будинок №6; ) судовий збір в розмірі 5 675,00 гривень.

Після набрання рішенням законної сили видати наказ в установленому порядку.

Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У судовому засіданні 04.01.2023 проголошено та підписано вступну та резолютивну частини рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 16.01.2023.

Волноваська окружна прокуратура Донецької області (85700, Донецька область, місто Волноваха, вулиця Героїв 51 ОМБр, будинок №4) в інтересах держави в особі

Позивач: Східний офіс Держаудитслужби в Донецькій області (49101, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вулиця Антоновича Володимира, будинок 22, корпус 2; )

Відповідач1: Відділ освіти Мирненської селищної військово-цивільної адміністрації (85724, Донецька область, Волноваський район, смт Мирне вулиця Центральна, будинок №6; )

Відповідач2: Товариство з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» (49044, місто Дніпро, вулиця Моссаковського Володимира, будинок №7; )

Суддя С.М. Фурсова