ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ТЕРНОПІЛЬСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 січня 2023 року м. ТернопільСправа № 921/40/23
Господарський суд Тернопільської області

Суддя Чопко Ю.О. ,розглянувши подану через "Електронний суд" позовну заяву №б/н від 06.01.2023 (вх.№40 від 09.01.2023)

за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача Департаменту агропромислового розвитку Тернопільської обласної державної адміністрації, вул. Кн. Острозького, 14, м. Тернопіль, 46025

про витребування з чужого незаконного володіння приміщення на 2 рівні першого поверху: 1-площею 11,5 м.кв.; 2 площею 40,3 м.кв., 3 площею 33,0 м.кв.; 4 площею 17,4 м.кв., сходові клітини з першого поверху на 2 рівень, а також несучі конструкції, на яких розташований 2 рівень.

Розглянувши позовну заяву №б/н від 06.01.2023 (вх.№40 від 09.01.2023) та додані до неї документи суддя встановив, що вона містить недоліки.

До позовної заяви не додано документів, які підтверджують відправлення іншому учаснику по справі копії позовної заяви і доданих до неї документів, що є недотриманням п.1 ч.1 ст.164 ГПК України.

У п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

В позовних матеріалах відсутні докази надіслання на адресу відповідача копії позовної заяви з доданими до неї документами.

Окрім того, згідно з п.2 ч.1 ст.164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір", у преамбулі якого зазначено, що він визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (ст.4 Закону України "Про судовий збір").

Згідно з ч.2 п.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 п.3 ст.6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У постанові від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до п.3 ч.3 ст.162, пп.1-3 ч.1 ст.163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто, будь-який майновий спір має ціну. різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №907/9/17).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

За даних обставин вимога про витребування з чужого незаконного володіння приміщень, сходової клітини і несучих конструкцій є майновою вимогою. Відповідно, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового характеру, виходячи із вартості майна.

Для правильного визначення суми судового збору за вимогу майнового характеру необхідно встановити вартість майна щодо якого заявлено вимогу.

Позивачем будь-яких доказів на підтвердження вартості майна суду не надано.

Натомість, як доказ сплати судового збору позивачем долучено квитанцію №61ХР-Р687-Х2К6-ЕЕ4К від 06.02.2023 на мінімальну суму 2 684 грн. При цьому у позовній заяві позивач вказує, сплатив мінімальний розмір судового збору, оскільки немає доступу до спірного майна, що перешкоджає провести його оцінку з метою визначення його ринкової вартості, визначити ціну позову та встановити обґрунтований розмір судового збору. З огляду на це просить суд призначити судову будівельно-технічну експертизу для встановлення ринкової вартості майна для подальшого визначення судом розміру судового збору, а також просить суд відстрочити сплату судового збору у решта частині суми до вирішення питання щодо встановлення ринкової вартості майна.

Враховуючи не зазначення позивачем вартості майна, яке він просить витребувати, відсутність даних про ціну позову та документально підтвердженої інформації щодо вартості майна, суд позбавлений можливості достовірно встановити розмір судового збору, який підлягає сплаті за вказану вище майнову вимогу.

На думку суду орієнтовну вартість майна можна встановити за кошторисною документацією проведених будівельних робіт другого рівня першого поверху і відповідно. Позивач повинен володіти такою документацією, адже, як випливає зі змісту позовної заяви, саме він побудував спірні приміщення і конструкції.

Наслідком недотримання позивачем правил викладених ст.164 ГПК України є постановлення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.1 ст.174 цього Кодексу).

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч.ч. 2-4 ст.174 ГПК України).

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 164, 174, 234 ГПК України, суддя господарського суду, -

УХВАЛИВ:

1.Позовну №б/н від 06.01.2023 (вх.№40 від 09.01.2023) Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , АДРЕСА_1 залишити без руху.

2.Встановити заявнику строк для усунення недоліків позовної заяви десять днів з дня вручення копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

3.Попередити заявника про наслідки недотримання вимог ухвали про залишення позовної заяви без руху, передбачені ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4.Ухвала, в порядку ч.2 ст.235 ГПК України набирає законної сили з моменту її підписання.

5.Ухвала, в порядку ст.255 ГПК України, не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено 19.01.2023.

Суддя Ю.О. Чопко