СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 року м. Харків Справа №905/507/22

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Хачатрян В.С., суддя Россолов В.В., суддя Склярук О.І.,

за участю секретаря судового засідання Беккер Т.М.,

за участю представників у режимі відеоконференції:

кредитора (ТОВ «Страйп») Панчеко Р.М., свідоцтво №000985 від 03.09.2018 року, довіреність б/н від 26.01.2022 року ;

кредитора (D.A.R.METALL AG, Німеччина) Панченко Р.М., свідоцтво №000985 від 03.09.2018 року;

боржника Джаловян І.А., ордер серія АІ№1275443 від 07.09.2022 року, свідоцтво серія КС№6928/10 від 05.09.2018 року;

арбітражний керуючий не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу боржника - Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» (вх.№1026Д/1) на ухвалу Господарського суду Донецької області від 07.09.2022 року у справі №905/507/22,

за заявою кредиторів (заявників) 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Страйп», м.Київ,

2. D.A.R.METALL AG, Німеччина,

до Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь», м.Краматорськ, Донецька область,

про відкриття провадження у справі про банкрутство,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 07.09.2022 року у справі №905/507/22 (повний текст складено та підписано 08.09.2022 року, суддя Лейба М.О.) відкрито провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Енегомашспецсталь» (84306, Донецька обл., м.Краматорськ, ).

Визнано розмір вимог кредитора D.A.R.METALL AG, Німеччина у сумі боргу 723074,89 грн.

Ухвалено ввести мораторій на задоволення вимог кредиторів Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь», м.Краматорськ, Донецька область.

Введено процедуру розпорядження майном боржника Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь», м.Краматорськ, Донецька область на 170 календарних днів.

Призначено розпорядником майна Публічного акціонерного товариства «Енергомашстацсталь» арбітражного керуючого Годовиченко Дмитра Вадимовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого №1618 від 19.07.2013 року, адреса: 04119, м.Київ, вул. Юрія Ільєнка, буд.83а, оф.2202) та встановлено розмір оплати послуг арбітражного керуючого за виконання повноважень розпорядника майна ПАТ «Енергомашспецсталь» у розмірі трьох мінімальних заробітних плат за кожний місяць виконання ним повноважень.

Вжито заходи щодо забезпечення вимог кредиторів шляхом заборони боржнику та власнику майна (органу, уповноваженому управляти майном) боржника приймати рішення щодо ліквідації, реорганізації боржника, а також відчужувати основні засоби та предмети застави.

Ухвалено здійснити офіційне оприлюднення на офіційному веб-сайті повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь», м.Краматорськ, Донецьк область ().

Встановлено строк подання розпорядником майна до господарського суду відомостей про результати розгляду вимог кредиторів до 20.10.2022 року.

Встановлено строк проведення розпорядником майна інвентаризації майна боржника до 30.11.2022 року.

В частині розгляду вимог ТОВ «Страйп» оголошено перерву, а також призначено дату попереднього засідання.

Боржник ПАТ «Енергомашспецсталь», з вказаною ухвалою суду першої інстанції не погодився та звернувся до суду апеляційної інстанції зі скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції при прийнятті ухвали норм права, на неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, а також на невідповідність висновків суду обставинам справи, просить:

- ухвалу Господарського суду Донецької області від 07.09.2022 року скасувати;

- справу №905/507/22 направити до Господарського суду Донецької області на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначає, що суд першої інстанції необґрунтовано відмовив у задоволені клопотання про відкладення розгляду справи, що призвело до обмежені сторони у справі у доведені своєї позиції і неповного з`ясування обставин. Так, скаржник вказує, що суд місцевий господарський суд не дослідив обставини наявності спору про право, що виключає можливість відкриття провадження у справі про банкрутство, а також безпідставно роз`єднав вимоги за спільною заявою кредиторів.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.10.2022 року з урахуванням ухвали від 01.11.2022 року відкрито апеляційне провадження за скаргою боржника; встановлено строк на протязі якого учасники справи мають право подати відзиви на апеляційну скаргу, а також встановлено строк на протязі якого учасники справи мають право подати до суду клопотання, заяви, документи та докази в обґрунтування своєї позиції по справі; справу призначено до розгляду в судове засідання і роз`яснено шляхи реалізації такого права.

04.11.2022 року від апелянта надійшли письмові пояснення (вх.№6758), в яких він відмовляється від пункту 2 прохальної частини скарги, а саме в частині вимог про направлення справи до Господарського суду Донецької області на стадію вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Боржник 12.12.2022 року надав до суду клопотання (вх.№8009) про долучення до матеріалів справи документів.

У судових засіданнях неодноразово оголошувались перерви, а також неодноразово розгляд справи відкладався.

У судовому засіданні 10.01.2023 року представник боржника підтримав доводи та вимоги апеляційної скарги і наполягав на її задоволенні. Представник кредиторів оголосив, що підтримує апеляційну скаргу боржника частково, а саме в частині скасування ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство і вважає за необхідне направити матеріали справи до суду першої інстанції для нового розгляду.

У ході апеляційного розгляду даної справи Східним апеляційним господарським судом, у відповідності до п.4 ч.5 ст.13 Господарського процесуального кодексу України, було створено учасникам справи умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом у межах строку, встановленого ч. 1 ст. 273 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст.269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. За приписами ч.2 цієї норми, суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В ході розгляду даної справи судом апеляційної інстанції було в повному обсязі досліджено докази у справі, пояснення учасників справи, викладені в заявах по суті справи в суді першої інстанції - у відповідності до приписів ч.1 ст.210 Господарського процесуального кодексу України, а також з урахуванням положень ч.2 цієї норми, якою встановлено, що докази, які не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

Дослідивши матеріали справи, а також викладені в апеляційній скарзі доводи, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм права, а також повноту встановлених обставин справи та відповідність їх наданим доказам, заслухавши пояснення представників боржника та кредиторів, розглянувши справу в порядку ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Умови, порядок та підстави для здійснення провадження у справі з відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи встановлює Кодекс України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ).

Банкрутство юридичних осіб (підстави, умови, порядок, особливості) регламентовано положеннями книги третьої цього Кодексу, положення розділу І якої містять норми щодо провадження у справі про банкрутство юридичної особи, зокрема підстави та порядок відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.8 КУзПБ право на звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство мають боржник, кредитор. Провадження у справі про банкрутство відкривається господарським судом за заявою боржника також у разі загрози його неплатоспроможності.

Процедура банкрутства щодо боржника переслідує публічний та приватний інтерес. Захист публічного інтересу, зокрема, знаходить свій вияв у недопущенні фіктивного банкрутства (ст. 215 Господарського кодексу України, ст. 166-17 Кодексу України про адміністративні правопорушення), а також недопущення доведення боржника до банкрутства (ст. 219 Кримінального кодексу України).

Захист приватного інтересу, в свою чергу, полягає в максимальному задоволенні вимог кредиторів, відновленні платоспроможності боржника або його ліквідації та продажу його майна у ліквідаційній процедурі з метою погашення вимог кредиторів.

Однією з основних функцій господарського суду під час провадження у справі про банкрутство є дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів.

Положення ст. 1 КУзПБ визначають, що неплатоспроможність - неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом; грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України.

Частинами 1, 2 ст. 34 КУзПБ унормовано, що заява про відкриття провадження у справі про банкрутство подається кредитором або боржником у письмовій формі та повинна містити зокрема, виклад обставин, що є підставою для звернення до суду; перелік документів, що додаються до заяви, а також відомості про розмір вимог із зазначенням окремо розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає сплаті. До заяви кредитора про відкриття провадження у справі про банкрутство додаються докази сплати судового збору, крім випадків, коли згідно із законом судовий збір не підлягає сплаті; довіреність чи інший документ, що засвідчує повноваження представника, якщо заяву підписано представником; докази авансування винагороди арбітражному керуючому трьох розмірів мінімальної заробітної плати за три місяці виконання повноважень; докази надсилання боржнику копії заяви і доданих до неї документів.

Наявність боргу при ініціюванні справи про банкрутство підтверджується доказами у відповідному обсязі, виходячи з правової природи правовідносин між боржником та кредитором. Доказами на підтвердження наявності боргу можуть бути, зокрема, судові рішення, господарські правочини, первинні бухгалтерські документи, які містять відомості про господарську операцію та підтверджують її здійснення. Такими доказами можуть бути, зокрема, банківські виписки, платіжні доручення, видаткові накладні, довідки, листи, протоколи, та будь-які інші докази, що доводять факт невиконання боржником своїх зобов`язань.

Порядок відкриття провадження у справі про банкрутство регламентований ст. 39 КУзПБ.

Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 39 КУзПБ перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом. Неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання. У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи. Якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість. У разі якщо до господарського суду до дня підготовчого засідання надійшло кілька заяв і одна з них прийнята судом до розгляду, інші ухвалою господарського суду приєднуються до матеріалів справи і розглядаються одночасно. У разі визнання вимог заявника необґрунтованими господарський суд оцінює обґрунтованість вимог інших заяв кредиторів, приєднаних до матеріалів справи, і вирішує питання про відкриття провадження у справі у порядку, передбаченому цією статтею. За результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про: відкриття провадження у справі; відмову у відкритті провадження у справі.

Системний аналіз ст.ст. 1, 8, 34, 39 КУзПБ свідчить, що правовими підставами для відкриття провадження у справі про банкрутство є: наявність грошового зобов`язання боржника перед кредитором, строк виконання якого сплив на дату звернення кредитора до суду; відсутність між кредитором та боржником спору про право стосовно заявлених вимог; до підготовчого засідання суду вимоги кредитора (кредиторів) боржником у повному обсязі не задоволені.

Отже, завданням підготовчого засідання господарського суду у розгляді заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство є перевірка обґрунтованості вимог заявника (заявників) на предмет відповідності таких вимог поняттю «грошового зобов`язання» боржника перед ініціюючим кредитором; встановлення наявності спору про право; встановлення обставин задоволення таких вимог до проведення підготовчого засідання у справі (аналогічний висновок викладено Верховним Судом у постановах від 13.08.2020 у справі №910/4658/20, від 15.10.2020 у справі №922/1174/20, від 22.09.021 у справі №911/2043/20, від 16.09.2020 у справі №911/593/20, на які посилається скаржник).

При цьому, якщо КУзПБ підстави для відкриття провадження у справі про банкрутство прямо не визначені та з`ясовуються судом шляхом встановлення, на підставі доказів у справі, заборон на відкриття провадження у справі про банкрутство, визначених Законом (прямих або непрямих, загальних або спеціальних, тимчасових або не обмежених в часі, умовних або безумовних), то підстави для відмови у відкритті провадження прямо визначені в ч. 6 ст. 39 КУзПБ.

Тож, важливим елементом судового контролю при відкритті провадження у справі про банкрутство є встановлення обґрунтованості кредиторських вимог ініціюючого кредитора, за заявою якого відкривається провадження у справі.

Використання формального підходу при розгляді заяви з кредиторськими вимогами та визнання кредиторських вимог без надання правового аналізу поданій заяві з кредиторськими вимогами, підстав виникнення грошових вимог кредиторів до боржника, їх характеру, встановлення розміру та моменту виникнення цих грошових вимог створює загрозу визнання судом у справі про банкрутство фіктивної кредиторської заборгованості до боржника і відкриття на підставі такої заборгованості провадження у справі про банкрутство. Наведене порушує права кредиторів у справі про банкрутство з обґрунтованими грошовими вимогами, а також порушує права боржника у справі про банкрутство.

Для унеможливлення загрози визнання судом у справі про банкрутство фіктивної кредиторської заборгованості до боржника, суду слід розглядати заяви з кредиторськими вимогами із застосуванням засад змагальності сторін у справі про банкрутство у поєднанні з детальною перевіркою підстав виникнення грошових вимог кредиторів до боржника, їх характеру, розміру та моменту виникнення. У разі виникнення мотивованих сумнівів сторін у справі про банкрутство щодо обґрунтованості кредиторських вимог, на заявника таких кредиторських вимог покладається обов`язок підвищеного стандарту доказування задля забезпечення перевірки господарським судом підстав виникнення таких грошових вимог, їх характеру, встановлення розміру та моменту виникнення цих грошових вимог (постанови Верховного Суду від 07.10.2020 у справі №914/2404/19, від 28.01.2021 у справі №910/4510/20).

Верховний Суд у складі суддів палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 22.09.2021 у справі №911/2043/20 зазначив, що з моменту відкриття провадження у справі банкрутство боржник перебуває в особливому правовому режимі, який змінює весь комплекс юридичних правовідносин боржника (аналогічний за змістом правовий висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі №918/420/16 та в низці постанов Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справах про банкрутство).

Тому, з огляду на важливі правові наслідки відкриття провадження у справі про банкрутство, які, крім заявника та боржника, стосуються невизначеного кола осіб - потенційних кредиторів боржника, ухваленню відповідного рішення суду має передувати системний аналіз обставин, пов`язаних із правовідносинами, з посиланням на які заявник обґрунтовує свої вимоги до боржника, на підставі поданих доказів. Лише після з`ясування та перевірки таких обставин суд може встановити обґрунтованість вимог кредитора до боржника, а також наявність чи відсутність спору про право у цих правовідносинах, як передумови для відкриття провадження у справі (постанова Верховного Суду від 16.02.2021 у справі №911/2042/20).

Отже, звернення кредитора до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство по суті є реалізацією кредитором права на судовий захист власних майнових прав за відсутності належного виконання грошового зобов`язання боржником. У зв`язку з цим, кредитор повинен надати суду докази на підтвердження наявності у нього права, яке підлягає захисту, та навести обставини, що є підставою для звернення до суду.

При цьому, на господарський суд покладається обов`язок перевірки обґрунтованості вимог ініціюючого кредитора та з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство, що, враховуючи принцип дотримання балансу захисту публічного та приватного інтересів, має здійснюватися судом незалежно від погодження боржником із заявленими вимогами чи, навпаки, пасивної процесуальної поведінки боржника у вигляді неподання ним відзиву на заяву про відкриття відповідного провадження.

Як вбачається з матеріалів справи, кредиторські вимоги D.A.R. METALL.AG (ініціюючого кредитора) до Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» обґрунтовані неспроможністю останнього погасити наявну кредиторську заборгованість в сумі 23074,60 євро.

Як встановив суд першої інстанції, заявлена кредитором заборгованість виникла на підставі укладеного між D.A.R. METALL.AG (продавець) та ПАТ «Енергомашспецсталь» (поупець) контракту купівлі-продажу №15/275/206-21-04235 від 08.04.2021 року, за умовами статті 1 якого продавець зобов`язався поставити товар, вказаний у додатках до наданого контракту, а покупець прийняти та сплатити за нього визначену грошову суму.

Зобов`язання за контрактом D.A.R. METALL.AG виконав та поставив ПАТ «Енергомашспецсталь» товар на загальну суму 43074,60 євро, що підтверджується наявними в матеріалах справи копіями первинних документів (CMR, сертифікати якості).

Як вказує кредитор - ПАТ «Енергомашспецсталь» свої зобов`язання за контрактом з оплати вартості товару виконало частково, сплативши 20000,00 євро, що підтверджується копіями банківських виписок. Залишок несплаченої заборгованості склав 23074,60 євро.

Кредитором визначено розмір грошових зобов`язань у національній валюті України за курсом НБУ гривні до Євро, встановленим на дату подання до суду заяви 01.06.2022 року, який складає 723074,89 грн. Перевіривши вказаний розрахунок суд першої інстанції дійшов висновку, що він є вірним.

Місцевий господарський суд дійшов висновку, що за сукупністю доказів, які містяться в матеріалах справи підтверджено наявність заборгованості ПАТ «Енергомашспецсталь» перед D.A.R. METALL.AG і боржником не спростовано підставу для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника відповідно до вимог Кодексу України з процедур банкрутства. Тобто, на думку суду, боржник не навів доказів відсутності ознак неплатоспроможності і не надав належних доказів на підтвердження спроможності виконати свої грошові зобов`язання.

Проте, досліджуючи матеріали справи та заслухавши пояснення представників сторін, колегію суддів встановлено протилежні обставини.

Так, під час розгляду справи в суді першої інстанції боржник заявляв усне клопотання про відкладення, аргументуючи його тим, що в нього наявні докази на спростування позиції кредитора - D.A.R. METALL.AG, однак через брак часу, переведення працівників на відділену роботу і пошкодження певних частин підприємства та втратою певних частин документів, надати їх в призначене засідання не в змозі.

До суду апеляційної інстанції, боржником надано клопотання про долучення документів до матеріалів справи, а саме: договору поруки та реструктуризації зобов`язань від 30.08.2022 року, який укладено між D.A.R. METALL.AG, ПАТ «Енергомашспецсталь» та ТОВ «Стратегічні партнери».

За вказаним договором, боржник повністю та беззастережно визнав свою заборгованість перед кредитором у розмірі 23074,60 Євро (пункт 2.1. договору). За пунктом 2.2. вказаного договору боржник та кредитор домовились продовжити строк сплати заборгованості до 09.03.2023 року. Вказаний договір підписано представниками його сторін та скріплено печатками.

Таким чином, покладені в основу вимоги кредитора у даній справі щодо відкриття провадження у справі про банкрутство не набули ознак безспірності і не є беззаперечними. Фактично має місце подання заяви про ініціювання процедури банкрутства за зобов`язанням строк якого ще не настав, а отже є передчасним.

Отже, на дату проведення підготовчого засідання (07.09.2022 року) не існувало і на даний час не існує прострочення (заборгованість) боржника перед кредитором і це опосередковано свідчить про спір про право.

Що стосується обставин наявності у даній справі підстав для відмови у відкритті провадження у справі за заявою D.A.R. METALL.AG визначених ч.6 ст. 39 КЗзПБ суд апеляційної інстанції виходить з такого.

Спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, що виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншою і яка потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом.

Отже, під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права, який суттю суперечності, конфлікту, протиборства сторін.

Разом з тим, поняття «спору про право» має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.

Тому вирішуючи питання чи свідчить вимога кредитора (кредиторів) про наявність спору про право, слід враховувати, що спір про право виникає з матеріальних правовідносин і характеризується наявністю розбіжностей (суперечностей) між суб`єктами правовідносин з приводу їх прав та обов`язків та неможливістю їх здійснення без усунення перешкод в судовому порядку. Спір про право може мати місце також у випадку, коли на шляху здійснення особою права виникають перешкоди, які можуть бути усунуті за допомогою суду.

Спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням або невизнанням, а також не доведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права.

Здійснюючи розгляд спорів про право, суд встановлює наявність чи відсутність певних обставин (юридичних фактів). За відсутності цих елементів не може бути спору про право.

Юридичні факти це певні життєві обставини, з якими норми права пов`язують виникнення, зміну або припинення правовідносин.

Якщо у підготовчому засіданні буде з`ясовано, що між ініціюючим кредитором та боржником існують суперечки з приводу їх прав та обов`язків, що вочевидь ставить під сумнів вимогу кредитора, і їх вирішення можливе виключно шляхом встановлення об`єктивної істини, що, у свою чергу, покладає на суд обов`язок вжити всіх визначених законом заходів до всебічного, повного та об`єктивного з`ясування дійсних прав і обов`язків сторін, у тому числі із застосуванням інституту доказів і доказування, що притаманно саме для справ позовного провадження, господарський суд відмовляє у відкриті провадження у справі про банкрутство.

Наразі матеріали справи свідчать, що у кредитора - D.A.R. METALL.AG не настав момент права вимоги, тобто його право не порушене, а його заява про відкриття справи про банкрутство є необґрунтованою.

Норми частини шостої статті 39 КУзПБ, як і інші положення цього Кодексу, не містять окремого визначення такої підстави для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство як-то необґрунтованість/непідтвердження вимог ініціюючого кредитора, однак (беручи до уваги визначений частиною першою статті 39 КУзПБ обов`язок суду щодо перевірки обґрунтованості вимог заявника) протилежний підхід, тобто відкриття провадження за цих умов, матиме наслідком порушення прав та інтересів боржника, інших його кредиторів та в цілому суперечитиме спрямованості законодавства у сфері неплатоспроможності.

У рішенні ЄСПЛ у справі «Лейла Шахін проти Туреччини» від 10.11.2005 року зазначається, що згідно з практикою закон є чинним положенням, яке застосовується з урахуванням тлумачення, яке дають йому компетентні суди.

У своїй практиці ЄСПЛ неодноразово зазначав, що формулювання законів не завжди чіткі. Тому їх тлумачення та застосування залежить від практики. І роль розгляду справ у судах полягає саме у тому, щоб позбутися таких інтерпретаційних сумнівів з урахуванням змін у повсякденній практиці (рішення у справі «Кантоні проти Франції» від 11.11.1996 року; рішення у справі «Вєренцов проти України» від 11.04.2013 року).

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що вирішуючи питання процесуальних наслідків подання ініціюючим кредитором заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржника, яка не містить у собі належних доказів існування суб`єктивного права вимоги щодо грошових зобов`язань суд може послалися на норму частини шостої статті 39 КУзПБ (відмова у відкритті провадження у справі про банкрутство, якщо вимоги кредитора свідчать про наявність спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження), яка, з урахуванням концепції недостатньої якості закону, є найбільш близькою за предметом регулювання до сфери спірних правовідносин.

Аналогічна висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 22.09.2021 року у справі №911/2043/20.

Таким чином, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про наявність підстав для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» за заявою (вимогами) D.A.R. METALL.AG, а ухвалу господарського суду першої інстанції в частині визнання вимог кредитора D.A.R. METALL.AG та відкриття за його вимогами провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» слід скасувати як таку, що прийнята з порушенням норм права, а також з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи.

Разом з тим, матеріали справи свідчать, що до суду було подано узгоджену заяву кредиторів - D.A.R. METALL.AG та ТОВ «Страйп» з грошовими вимогами про відкриття провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь».

Суд першої інстанції, розглядаючи цю заяву фактично роз`єднав вимоги, здійснивши розгляд вимог D.A.R. METALL.AG і поклавши їх в основу для відкриття провадження у даній справі про банкрутство, а розгляд вимог ТОВ «Страйп» відклав і оскаржувана ухвала не містить щодо них жодних висновків та оцінки.

Незважаючи на факт узгодженості заяви кредиторів, суд першої інстанції такими діями з однієї заяви опосередковано зробив дві заяви.

Частиною 4 ст. 39 КУзПБ визначається послідовність вирішення судом питань при розгляді декількох заяв про відкриття провадження у справі про банкрутство, а саме:

- приєднання другої та інших заяв до заяви, яка надійшла раніше;

- розгляд первісної заяви, надання їй оцінки на предмет обґрунтованості та за умови її обґрунтованості - відкриття провадження у справі;

- у випадку необґрунтованості первісної заяви - суд оцінює обґрунтованість вимог інших заяв кредиторів, приєднаних до матеріалів справи, і вирішує питання про відкриття провадження у справі.

Таким чином, метою одночасного розгляду заяв кредиторів в підготовчому засіданні є перевірка обґрунтованості вимог заявника та з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство. При цьому, обґрунтованість вимог інших заяв кредиторів (приєднаних до матеріалів справи) суд оцінює лише у разі визнання вимог заявника необґрунтованими.

Відповідно до ст. 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю.

Відповідно до ч.4 ст. 280 ГПК України, підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Згідно п.6 ч.1 ст. 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги вправі скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції (ч.3 ст. 271 ГПК України).

Згідно ст.ст. 74, 77 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, а обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Враховуючи зазначене, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» слід задовольнити частково, ухвалу господарського суду першої інстанції від 07.09.2022 року скасувати і у задоволенні заяви в частині вимог D.A.R.METALL AG про відкриття провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» відмовити. При цьому справа №905/507/22 підлягає направленню до суду першої інстанції на стадію підготовчого засідання, з огляду на наявність іншої заяви-вимоги про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Керуючись ст.ст. 1, 2, 9, 34, 39 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 253-255, 269, ст.275, ст.277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Донецької області від 07.09.2022 року у справі №905/507/22 скасувати.

У задоволенні заяви в частині вимог D.A.R. METALL AG про відкриття провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Енергомашспецсталь» відмовити.

Справу №905/507/22 направити до Господарського суду Донецької області на стадію підготовчого засідання.

Дана постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок і строки її оскарження передбачено ст. 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 20 січня 2023 року.

Головуючий суддя В.С. Хачатрян

Суддя В.В. Россолов

Суддя О.І. Склярук