УХВАЛА

23 січня 2023 року

м. Київ

cправа № 917/1212/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Могил С.К.

перевіривши матеріали касаційної скарги Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022

та рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2022

у справі № 917/1212/21

за позовом Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Кабінету Міністрів України

до:

1. Приватного нотаріуса Назаренко Катерини Валеріївни;

2. Державної служби геології та надр України;

3. Приватного акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Надра України";

4. Товариства з обмеженою відповідальністю "Газова компанія "Інвестсервіс";

5. Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційна компанія "Комфорт Капітал";

третя особа - 1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Фонд державного майна України

третя особа - 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - 5 - Приватний нотаріус Удовіченко Марина Юріївна,

про визнання незаконними та скасування рішення про державну реєстрацію та наказу, недійсним договору купівлі-продажу, витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

На адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду 12.01.2022 надійшла касаційна скарга Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 (повний текст складено 12.12.2022) та рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 у справі № 917/1212/21, подана до Суду 06.01.2023.

Відповідно до протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 12.01.2023 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Могил С.К. - головуючий (доповідач), Случ О.В., Волковицька Н.О.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам ст.ст. 287 - 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), Суд дійшов висновку, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Згідно з п. 2 ч. 4 ст. 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон).

Відповідно до п.п. 5 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з п.п. 1 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складає 1, 5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону).

Приписами абз. 2 ч. 3 ст. 6 Закону встановлено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2021 у розмірі 2 270 грн.

Ціна позову визначається, зокрема, у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 163 ГПК України).

З текстів оскаржуваних рішень (розміщені в Єдиному державному реєстрі судових рішень) вбачається, що предметом позову у даній справі є чотири вимоги немайнового характеру та одна вимога майнового характеру.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.07.2022, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 в позові відмовлено повністю.

В касаційній скарзі Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури просить скасувати оскаржувані судові рішення та ухвалити нове рішення про задоволення позову.

Отже належною до сплати сумою судового збору за подання касаційної скарги в частині немайнових вимог у даному випадку є 18 160 грн (4 вимоги немайнового характеру х 2 270 грн) х 200%.

Щодо вимоги майнового характеру про витребування у Товариства з обмеженою відповідальністю "Інвестиційна компанія "Комфорт Капітал" на користь Кабінету Міністрів України нерухомого майна (виробничий корпус та блок обслуговуючих приміщень, що знаходяться за адресою: м. Полтава, вул. Соборності, 54, загальною площею 5 242,2 кв.м.), Суд зазначає таке.

Матеріали касаційної скарги та зміст судових рішень не містять відомостей про вартість спірного майна. Оскільки касаційну скаргу надіслано безпосередньо до суду касаційної інстанції, матеріали справи № 917/1212/21 у Касаційному господарському суді у складі Верховного Суду відсутні, тому у суду відсутня можливість встановити вартість спірного майна.

При цьому як зазначено в рішенні Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 у справі № 917/1212/21 за подання позовної заяви прокурором сплачено 642 812, 54 грн судового збору.

Також сам скаржник зазначає, що за подання касаційної скарги судовий збір підлягає сплаті у сумі 1 285 625, 08 грн (642 812, 54 грн х 200%).

Проте до матеріалів касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону. Натомість, в тексті касаційної скарги міститься клопотання про відстрочення сплати судового збору з посиланням на ч. 1 ст. 8 Закону, яке мотивоване запровадженням на території України воєнного стану, який передбачає пріоритетне фінансування Збройних Сил України та заходів з припинення збройної агресії проти України. Як стверджує прокурор в умовах воєнного стану майновий стан органів державної влади є вкрай обмежений, а отже сплата судового збору одночасно з подачею касаційної скарги на даний час Полтавською обласною прокуратурою є неможливою до його закінчення.

Відповідно до ст. 8 Закону враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Із системного аналізу змісту норм цієї статті убачається, що положення п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

Особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, в тому числі щодо оплати судового збору.

Так, положення вказаної норми містять виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору, в свою чергу, склад сторін у справі та предмет позову не свідчить про можливість їх поширення на дані правовідносини.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Отже, клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.

Згідно з ч. 2 ст. 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Беручи до уваги викладене, скаржник може надати Суду документи на підтвердження вартості спірного майна і сплатити судовий збір, виходячи з цієї вартості, розрахованої за формулою: (вартість спірного майна х 1,5 %) х 200 % або сплатити судовий збір у сумі 1 285 625, 08 грн, виходячи із суми судового збору, сплаченого до суду першої інстанції.

Суд вказує на те, що скаржнику необхідно сплатити судовий збір та надати суду документ, що підтверджує сплату за наведеними нижче реквізитами.

- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: UA0026007;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга та дата судового акта, що оскаржується.

Враховуючи викладене, касаційна скарга Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме - заявнику касаційної скарги необхідно надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги 1 285 625, 08 грн або надати Суду документи на підтвердження реальної вартості спірного майна і сплатити судовий збір виходячи із цієї вартості.

Щодо клопотання про поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги у справі № 917/1212/21, то воно буде розглянуто у випадку усунення вказаного вище недоліку.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 287-288, 290, 292 ГПК України, Суд,-

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Заступнику керівника Полтавської обласної прокуратури у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Касаційну скаргу Заступника керівника Полтавської обласної прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.11.2022 та рішення Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 у справі № 917/1212/21 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Могил С.К.