ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" січня 2023 р. Справа№ 910/9839/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Суліма В.В.

Коротун О.М.

розглянувши у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід"

на ухвалу господарського суду м. Києва від 03.11.2022

у справі №910/9839/22 (суддя Борисенко І.І.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТТЕК"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід"

про стягнення збитків у сумі 219 785,03 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід" до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТТЕК" про стягнення збитків у сумі 219 785,03 грн. у зв`язку з порушенням відповідачем вимог ст. 201 ПК України щодо не реєстрації податкових накладних за результатами здійснення господарської операції, повернуто без розгляду.

В обгрунтування ухвали суд зазначив, що предмет дослідження первісного та зустрічного позовів є різним, а саме в першому випадку суд має встановити обставини невиконання відповідачем своїх зобов`язань за вказаним договором щодо оплати за надані послуги, а при розгляду зустрічного позову суд має встановити обставини щодо понесення позивачем за зустрічним позовом збитків та невиконання відповідачем за зустрічним позовом вимог податкового законодавства щодо реєстрації податкової накладної. Обставини, які підлягають доказуванню за первісним позовом є відмінними від обставин, які підлягають доказуванню за зустрічним позовом.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 скасувати.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених в ухвалі місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Апелянт зазначає, що зустрічна позовна заява пов`язана з виконанням умов договору № АЗА 393927/20210826 від 26.08.2021 та неналежним виконанням позивачем за первісним позовом своїх обов`язків щодо не реєстрації податкових накладних за результатами здійснення господарської операції та порушенні ст.201 ПК України, а тому повинна розглядатися в одному провадженні.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

Позивач за первісним позовом - Товариство з обмеженою відповідальністю "ВЕСТТЕК", відзив на апеляційну скаргу до Північного апеляційного господарського суду не надав, що відповідно до ч.3 ст.263 ГПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.11.2022 справу №910/9839/22 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., судді Коротун О. М., Сулім В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.12.2022 у справі №910/9839/22 Товариству з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід" поновлено строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду м. Києва від 03.11.2022 та відкрите апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід" на ухвалу Господарського суду м. Києва від 03.11.2022 у справі №910/9839/22 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників.

З огляду на наявність у матеріалах справи належних доказів повідомлення сторін про розгляд апеляційної скарги у порядку письмового провадження, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень, та закінчення процесуальних строків на подання до суду документів, встановлених ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.12.2022, колегія суддів вважає за можливе здійснити розгляд апеляційної скарги по суті.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Господарським судом міста Києва розглядається справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТТЕК" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід" про стягнення 482 391,12 грн. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем договору № АЗА 393927/20210826 від 26.08.2021 в частині оплати послуг, які надані позивачем.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.10.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у матеріалах справи документами.

27.10.2022 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід" надійшла зустрічна позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВЕСТТЕК" про стягнення збитків у сумі 219 785,03 грн. у зв`язку з порушенням відповідачем вимог ст. 201 ПК України щодо нереєстрації податкових накладних за результатами здійснення господарської операції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 зустрічну позовну заяву повернуто без розгляду.

Повертаючи зустрічну позовну заяву суд послався на те, що предмет дослідження первісного та зустрічного позовів є різним: в першому випадку суд має встановити обставини невиконання відповідачем своїх зобов`язань за вказаним договором щодо оплати за надані послуги, а при розгляду зустрічного позову суд має встановити обставини щодо понесення позивачем за зустрічним позовом збитків та невиконання відповідачем за зустрічним позовом вимог податкового законодавства щодо реєстрації податкової накладної. Обставини, які підлягають доказуванню за первісним позовом є відмінними від обставин, які підлягають доказуванню за зустрічним позовом.

Звертаючись з позовною заявою позивач послався на неналежне виконання відповідачем зобов`язання з виконання робіт за договором, у зв`язку з чим позивач просить повернути суму авансового платежу у розмірі 32 500,00 грн.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно із частинами 1, 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Сторони користуються рівними процесуальними правами (ч. 1 ст. 46 Господарського процесуального кодексу України).

Статтею 42 Господарського процесуального кодексу України передбачені права та обов`язки учасників справи, серед яких зокрема, учасники справи мають право: знайомитись з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (пункт 1, пункт 3 частини 1 статті 42); учасники справи зобов`язані зокрема, виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки (пункт 6 частини 2 статті 42).

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 46 Господарського процесуального кодексу України, крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 Господарського процесуального кодексу України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у наступному:

- обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору. Взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись;

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову. Подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом. У таких випадках задоволення зустрічного позову тягне за собою відмову у первісному позові повністю або частково.

Згідно з ч.ч. 4, 5 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 183 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення ст. 174 цього кодексу.

Отже, зустрічний позов це - самостійна позовна вимога, заявлена відповідачем у процесі, який вже виник, для спільного розгляду з первісним з метою захисту своїх інтересів.

Аналогічні правові позиції зазначені у постанові Великою Палатою Верховного Суду від 12.06.2019 у справі №916/542/18 та постанові Верховного Суду від 27.05.2020 у справі №904/6157/19.

Як вбачається з матеріалів оскарження первісний позов заявлено про стягнення заборгованості по оплаті товару, поставленого за договором перевезення вантажів автомобільним транспортом № АЗА 393927/20210826 від 26.08.2021 та нарахованих на цю заборгованість 3% річних, інфляційних втрат та пені.

У той же час, зустрічні позовні вимог ґрунтуються на порушенні позивачем за первісним позовом вимог ст. 201 ПК України щодо реєстрації податкової накладної за результатами здійснення господарської операції, у зв`язку з чим, позивач за зустрічним позовом просить стягнути з відповідача збитки, які понесені позивачем через неправомірні дії відповідача.

Таким чином, як встановлено судом. предмет дослідження первісного та зустрічного позовів є різним: за первісним позовом суд має встановити обставини невиконання відповідачем своїх зобов`язань за вказаним договором щодо оплати за надані послуги, а при розгляді зустрічного позову суд має встановити обставини щодо понесення позивачем за зустрічним позовом збитків та невиконання відповідачем за зустрічним позовом вимог податкового законодавства щодо реєстрації податкової накладної. Тобто обставини, які підлягають доказуванню за первісним позовом є відмінними від обставин, які підлягають доказуванню за зустрічним позовом.

Перевіривши доводи апеляційної скарги та матеріали оскарження, колегія суддів зазначає, що підстави первісного та зустрічного позову є різними, тобто сторони обґрунтовують свої позовні вимоги з посиланням на різні правовідносини.

Правовідносини, що виникли у позивача за зустрічним позовом та відповідача за зустрічним позовом, на підставі договору від 26.08.2021 не спростовують існування зобов`язальних правовідносин між сторонами за та не можуть довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин. Таким чином, первісний та зустрічний позов, не є взаємопов`язаними.

Крім того, колегія суддів вважає, що спільний розгляд первісного та зустрічного позову не є доцільним, оскільки, утруднить розгляд справи, в зв`язку з поєднанням у нього позовних вимог, що виникають з різних підстав.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що за приписами ч. 2 ст. 224 Господарського кодексу України під збитками розуміються витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управлена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Статтею 225 Господарського кодексу України визначено вичерпний перелік складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення. Для застосування таких правових наслідків порушення зобов`язань як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; вини.

Колегія суддів зазначає, що зустрічні позовні вимоги доцільно розглядати в окремому провадженні для встановлення судом виключного складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення.

Суд апеляційної інстанції наголошує, що змішувати поняття суми основного боргу із збитками не можна, тому що порядок примусового стягнення суми основного боргу і збитків суттєво відрізняється, і перш за все тим, що основний борг стягується згідно з правилами щодо виконання господарських зобов`язань, а збитки стягуються відповідно до правил про відповідальність.

Крім того, не заслуговують на увагу посилання апелянта на висновок Постанови Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.08.2018 у справі № 917/877/17 ВС КГС, тому що в ним регулюється застосування норм права при розгляді справ аналогічним позовним вимогам як у зустрічній позовній заяві та не стосуються предмету оскарження у цій справі.

За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вимоги за первісним та зустрічним позовом не є взаємовиключними, оскільки задоволення зустрічного позову жодним чином не матиме своїм наслідком відмову у задоволенні первісного позову. Отже, заявлені відповідачем зустрічні вимоги за своїм змістом є самостійним позовом, який не має розглядатися в одному провадженні з первісним.

Відповідно до частини 6 статті 180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

За таких обставин, ухвала місцевого суду про повернення зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Акріс-захід» до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВЕСТТЕК» про стягнення збитків 219 785, 03 грн є законною, прийнята у відповідності з вимогами процесуального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для скасування ухвали суду.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зауважити, що апелянт не позбавлений права у встановленому законодавством порядку передати спір на вирішення суду в окремому позовному провадженні за загальними правилами подання позовів.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

У відповідності з пунктом 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржувану ухвалу суду прийнято у відповідності з вимогами процесуального права, підстав її скасовувати або змінювати не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід" на ухвалу господарського суду м. Києва від 03.11.2022 у справі №910/9839/22 задоволенню не підлягає. Ухвалу господарського суду м. Києва від 03.11.2022 слід залишити без змін.

Суд апеляційної інстанції звертає увагу, що, за загальним правилом, не підлягають касаційному оскарженню до Верховного Суду судові рішення у малозначних справах, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід" на ухвалу господарського суду м. Києва від 03.11.2022 у справі №910/9839/22 залишити без задоволення.

2. Ухвалу господарського суду м. Києва від 03.11.2022 у справі №910/9839/22 залишити без змін.

3. Судові витрати за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю "Акріс-захід".

4. Матеріали справи № 910/9839/22 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених ст. 287 Господарського процесуального кодексу України та у строки, встановлені ст. 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді В.В. Сулім

О.М. Коротун