ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"25" січня 2023 р. Справа № 911/212/23

Господарський суд Київської області у складі судді Щоткіна О.В., розглянувши матеріали позовної заяви у справі

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп»

про стягнення 503986,48 грн

встановив:

Товариство з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» звернулося до Господарського суду Київської області із позовною заявою від 19.01.2023 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп» про стягнення 503986,48 грн заборгованості, яка виникла на підставі договору підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021.

Дослідивши зміст позовної заяви та доданих до неї документів, суд встановив наявність підстав для залишення позовної заяви без руху, виходячи з такого.

Пунктами 5, 8 частини третьої статті 162 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до частини другої статті 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Суд зауважує, що позивач, відповідно до частини другої статті 80 ГПК України, повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.

Зокрема, відповідно до викладених у позовній заяві обставин, 31.03.2021 між Товариством з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Алекса Груп» укладено договір підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар, за умовами якого позивач зобов`язався виконати «комплекс оздоблювальних робіт внутрішніх приміщень офісної будівлі, що знаходиться в м. Бровари, Київської області по вул. Чорновола В`ячеслава».

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач, серед іншого, посилається на такі обставини (ст. 3 позовної заяви):

- роботи за договором були розпочаті з суттєвим запізненням, що пов`язане з несвоєчасним перерахуванням авансу відповідачем, невиконанням суміжними будівельними організаціями будівельних робіт на об`єкті, які повинні були передувати виконанню нашим товариством оздоблювальних робіт (про що ми неодноразово наголошували, як під час виробничих нарад так і шляхом направлення листів на адресу відповідача) та як наслідок несвоєчасним отриманням повідомлення від відповідача про дозвіл розпочати виконання роботи;

- відповідач за період з 25.05.2021 по 29.12.2021 сплатив на користь позивача грошові кошти у сумі 1072155,56 грн; авансовий платіж, який згідно «Основних комерційних умов Договору» (додаток № 1 до Договору) відповідач повинен був сплатити до 14.04.2021 був перерахований на користь позивача лише 27.05.2021;

- авансовий платіж у розмірі 37881,00 грн (п. 1.4. додаткової угоди) був сплачений відповідачем лише 12.10.2021;

- відповідач за період з 12.10.2021 по 21.12.2021 сплатив на користь позивача кошти у розмірі 135 095,80 грн;

- відповідач 21.12.2021 сплатив на користь позивача кошти у розмірі 100511,97 грн.

Викладаючи обгрунтування позовних вимог, позивач, в порушення вимог статті 162 ГПК України, не зазначив, якими доказами підтверджуються обставини несвоєчасного перерахування відповідачем авансу; обставини несвоєчасного отримання повідомлення від відповідача про дозвіл розпочати виконання робіт; обставини перерахування відповідачем позивачу грошових коштів у зазначені дати та у вказаних сумах в рамках договору підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021.

Суд звертає увагу позивача на правову позицію Верховного Суду, викладену в постанові від 12.09.2018 у справі № 910/22923/17 стосовно того, що належними доказами, які підтверджують наявність чи відсутність заборгованості, а також встановлюють розмір заборгованості, можуть бути виключно первинні документи, оформлені у відповідності до вимог статті 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні». Такими доказами можуть бути, зокрема, платіжні доручення, меморіальні ордери, розписки, чеки тощо.

Також суд звертає увагу на прохальну частину позовної заяви.

Відповідно до пункту 4 частини третьої статті 162 ГПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

Зміст прохальної частини позовної заяви свідчить про те, що позивач просить суд стягнути заборгованість за договором підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021 в сумі 503986,48 грн з урахуванням пені за несвоєчасне виконання грошового зобов`язання, збитків від інфляції та 3% річних.

Суд зазначає, що вимоги про стягнення основної заборгованості з оплати вартості виконаних робіт та нараховані на існуючу заборгованість пеня, збитки від інфляції та 3% річних є самостійними позовними вимогами, кожна з яких підлягає розгляду судом окремо при вирішенні спору і такі повинні викладатися у прохальній частині позову із зазначенням сум, що загалом відповідають заявленій ціні позову.

Предмет позову повинен бути чітко визначений позивачем у прохальній частині позовної заяви, оскільки резолютивна частина рішення суду, по суті, відображає позовні вимоги, викладені у прохальній частині позовної заяви, та повинна викладатися чітко й безумовно, а тому позивачу слід привести у відповідність зміст позовних вимог, наведеним у позові обставинам, зокрема, виклавши у прохальній частині позовної заяви кожну суму окремо, яка підлягає до стягнення (основний борг, пеня, інфляційні втрати, 3% річних тощо).

Згідно із частиною першою статті 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Способами усунення недоліків позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» визначається подання до суду:

- письмових пояснень із зазначенням доказів, які підтверджують викладені у позові обставини: несвоєчасного перерахування відповідачем авансу; несвоєчасного отримання повідомлення від відповідача про дозвіл розпочати виконання робіт; перерахування відповідачем позивачу грошових коштів в рамках договору підряду № 01/31-03/21-КРП-2Ар від 31.03.2021 (платіжні доручення, банківські виписки тощо). За наявності таких доказів надати їх суду в належним чином засвідчених копіях;

- письмових пояснень (заяви) з приведенням у відповідність змісту позовних вимог, наведеним у позові обставинам, шляхом викладення у прохальній частині позовної заяви кожну суму окремо, яка підлягає до стягнення (основний борг, пеня, інфляційні втрати, 3% річних тощо);

- доказів відправлення (опис вкладення та фіскальний чек про надання послуг поштового зв`язку) відповідачеві пояснень та документів, складених на усунення недоліків позовної заяви, на виконання вимог частини першої статті 172 ГПК України.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» від 19.01.2023.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «АЛП-Плюс» строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків до десяти днів з дня вручення цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Щоткін