ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

30.01.2023 Справа № 908/247/23

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі суду: судді Боєвої О.С., розглянувши матеріали за позовом: Міністерства оборони України, код ЄДРПОУ 00034022 (03168, м. Київ, пр.-т Повітрофлотський, буд. 6)

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «НАШ ІМПОРТ», (69006, м. Запоріжжя, вул. Північне шосе, буд. 69-А)

про стягнення 2201130,36 грн.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Запорізької області 25.01.2023 надійшла позовна заява Міністерства оборони України за вих. № б/н від 20.01.2023 (вх. № 268/08-07/23 від 25.01.2023) про стягнення з відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «НАШ ІМПОРТ» штрафних санкцій за договором № 286/3/22/222 про закупівлю для державних потреб товарів речової служби (за кошти Державного бюджету) від 09.06.2022 у сумі 2201130,36 грн.

До позовної заяви позивачем додано клопотання про відстрочення сплати судового збору вих. б/н від 20.01.2023 (вх. № 1594/08-08/23).

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу від 25.01.2023 здійснено автоматичний розподіл судової справи між суддями, присвоєно єдиний унікальний номер судової справи 908/247/23 та визначено до розгляду судді Боєвій О.С.

Розглянувши матеріали зазначеної позовної заяви, суд дійшов висновку, що позов підлягає залишенню без руху на наступних підставах.

Позовні заяви повинні подаватися до господарського суду із додержанням вимог, викладених в ст.ст. 162, 164, 172 ГПК України.

Пунктом 1 частиною 1 ст. 164 ГПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Статтею 172 ГПК України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

За змістом п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 (з наступними змінами та доповненнями), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Відповідно до п. 61 Правил, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Як слідує з пункту 3.2.1.2 Порядку пересилання поштових відправлень, затвердженого наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку Укрпошта від 12.05.2006р. № 211 при прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф. 107 (рис. 27), а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля. Форма опису вкладення (ф. 107) передбачає, що внесення виправлень до опису вкладення не допускається, про що зазначено безпосередньо на бланку опису вкладення.

Так, належним доказом направлення копії позовної заяви з додатком відповідачу(ам) та іншим учасникам справи відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270, є оригінали розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека) та опису вкладення у цінний лист з поіменним переліком документів, видані відправникові поштового відправлення.

Позовні матеріали містять поштову накладну та опис вкладення у цінний лист, відповідно до якого на адресу відповідача направлена копія позовної заяви, кількість предметів -46, оголошена цінність -1 грн.

Доказів направлення додатків до позову з їх поіменним переліком суду не надано.

З вказаного опису вкладення не можливо встановити, які саме документи (додатки) були направлені відповідачу.

Таким чином, позивачем не дотримано положень п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 цього Закону України Про судовий збір ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру встановлена в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України Про судовий збір судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України Про Державний бюджет України на 2023 рік у 2023 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2023 року встановлено в розмірі 2684,00 грн.

Як слідує із змісту вищевказаної позовної заяви, ціна позову складає 2201130,36 грн. Таким чином розмір судового збору, який підлягає до сплати за подання даної позовної заяви, складає 33016,96 грн.

Міністерством оборони України не надано доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі за подання позовної заяви.

Позивач у клопотанні про відстрочення сплати судового збору просив суд відстрочити строк сплати судового збору до моменту прийняття рішення.

В обґрунтування заявленого клопотання заявник зазначає, що наразі бюджетні кошти усіх бюджетних програм Міністерства оборони України спрямовуються виключно на здійснення оборонних заходів, які у свою чергу включають в себе закупівлю речового майна для військовослужбовців та іншого майна, засобів індивідуального захисту для озброєння та військової техніки, підтримання справності, технічної придатності та модернізації зазначеного озброєння і техніки, матеріальних, фінансових, інших ресурсів.

Згідно з ч. 2 ст. 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно зі ст. 8 Закону України Про судовий збір суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

З вищевикладеного вбачається, що приписи даної норми містять вичерпний перелік підстав, за яких суд може задовольнити клопотання про відстрочення сплати судового збору.

З аналізу норм зазначеної статті слідує, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (зазначений висновок щодо застосування статті 8 Закону України "Про судовий збір" викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі №0940/2276/18, постанові Верховного Суду від 11.05.2022 у справі № 912/2829/21).

Склад сторін у даній справі та предмет позову не відповідають умовам, визначеним статтею 8 Закону України "Про судовий збір", для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання до суду позовної заяви.

Враховуючи встановлений статтею 129 Конституції України принцип рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також положення статей 5, 8 Закону України "Про судовий збір", суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, у тому числі в питанні відстрочення сплати судового збору.

Вибіркове надання господарським судом суб`єктивних переваг одним учасникам процесу перед іншими учасниками судового процесу, шляхом звільнення чи відстрочення сплати судового збору, окрім випадків, встановлених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", призведе до порушення вказаного вище конституційного принципу, що є неприпустимим.

Отже, з огляду на вищевикладене, розглянувши клопотання позивача про відстрочення судового збору, враховуючи, що обставини на які посилається позивач у своєму клопотанні не підпадають під перелік умов, встановлених у ст. 8 Закону України Про судовий збір, за яких суд може своєю ухвалою відстрочити сплату судового збору на певний строк, суд відмовляє у його задоволенні.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені судом недоліки позовної заяви є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Приписами частини 3 та 4 ст. 174 ГПК України встановлено: якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст.ст. 162, 164, ч.ч. 1, 2 ст. 174, ст.ст. 234, 235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Міністерства оборони України за вих. № б/н від 20.01.2023 (вх. № 268/08-07/23 від 25.01.2023) залишити без руху.

2. Надати позивачу строк для усунення недоліків в термін до 20.02.2023 включно (який встановлено судом з урахуванням поштового перебігу), шляхом надання до суду:

- доказів сплати судового збору в розмірі 33016,96 грн.;

- доказів направлення на адресу відповідача додатків до позову з їх поіменним переліком (оригінал).

3. Роз`яснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику.

Суд звертає увагу, що 20.02.2023 є останнім днем строку, коли суд має отримати документи щодо усунення вищевказаних недоліків.

Ухвала набирає законної сили 30.01.2023 та не підлягає оскарженню.

Суддя О.С. Боєва