ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

30 січня 2023 року м. ЧернівціСправа № 926/2770-б/22
Суддя Господарського суду Чернівецької області Дутка В.В., розглянувши клопотання про витребування доказів у справі

за заявою SC PROLISOK SRL, смт. Шкея, Сучавська область, Румунія

до малого приватного підприємства КРАСТОК, с. Лопушна Вижницького району Чернівецької області

про відкриття провадження у справі про банкрутство

представники сторін не викликалися

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Чернівецької області 25.07.2022 надійшла заява SC PROLISOK SRL про відкриття провадження у справі про банкрутство малого приватного підприємства КРАСТОК у зв`язку з неспроможністю останнього виконати грошові зобов`язання перед кредитором в сумі 580085,57 євро, що еквівалентно 17 118 847,25 грн по курсу НБУ станом на 12.07.2022.

Ухвалою від 18.08.2022 відкрито провадження у справі про банкрутство малого приватного підприємства КРАСТОК, визнано грошові вимоги SC PROLISOK SRL в розмірі 580085,57 євро, що еквівалентно 17 118 847,25 грн (четверта черга) та судовий збір 24810,00 грн (перша черга), введено процедуру розпорядження майном малого приватного підприємства КРАСТОК, призначено розпорядником майна арбітражного керуючого Козирицького Андрія Сергійовича.

25.01.2023 до суду від розпорядника майна надійшло клопотання від 24.01.2023 про витребування доказів.

Розглянувши клопотання арбітражного керуючого про витребування доказів, суд зазначає наступне.

У клопотанні про витребування доказів розпорядник майна вказує, що відповідно до листа від 14.09.2022 ГУ ДПС у Чернівецькій області надало відомості щодо відкритих та закритих банківських рахунків боржника, з якого вбачається, що у боржника в АТ КБ «Приватбанк» наявні відкриті та закриті банківські рахунки.

З метою проведення правового аналізу вчинених боржником правочинів розпорядником майна було подано до АТ КБ «Приватбанк» запит №02-32/1428 від 07.11.2022 в якому просив надати банківські виписки за 2019, 2020, 2021 роки та за період з 01.01.2022 по дату надання відповіді по рахунках, які відкриті на ім`я МПП «Красток». Однак, станом на день подання до суду клопотання від 24.01.2023 АТ КБ «Приватбанк» відповіді на запит розпорядника майна не надало.

У клопотанні від 24.01.2023 про витребування доказів розпорядник майна з метою проведення правового аналізу вчинених боржником правочинів просить суд витребувати в АТ КБ «Приватбанк» банківські виписки з повною інформацією із зазначенням найменувань отримувачів коштів з їхніми повними реквізитами та призначеннями платежів відповідно до платіжних доручень та інших документів, що підтверджують банківські операції (квитанції, меморіальні ордери), найменувань платників коштів з повними реквізитами та призначеннями платежів відповідно до платіжних доручень та інших документів, що підтверджують банківські операції (квитанції, меморіальні ордери) за 2019, 2020, 2021, 2022 роки та за період з 01.01.2023 по дату винесення ухвали про витребування доказів по рахунках, вказаних розпорядником майна у клопотанні від 24.01.2023, які відкриті на ім`я МПП «Красток» та зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» направити витребувані документи на адресу арбітражного керуючого Козирицького А.С.

Відповідно до ч. 1-4 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

2. У клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів);

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу;

5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

3. У клопотанні про витребування судом групи однотипних документів як доказів додатково зазначаються ознаки, що дозволяють ідентифікувати відповідну групу документів.

4. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Суд констатує, що розпорядник майна у клопотанні про витребування доказів не зазначає конкретного правочину та періоду, в якому даний правочин вчинено боржником, правовий аналіз якого розпорядник майна має здійснювати у зв`язку з витребуванням банківських виписок боржника.

Розпорядником майна у клопотанні від 24.01.2023 не вказано види і дати правочинів та здійснених для їх виконання банківських операцій відомості про які необхідні розпоряднику майна для здійснення правового аналізу, не зазначено обставини, які можуть підтвердити витребовувані докази, або аргументи, які вони можуть спростувати, що не відповідає положенням ст. 81 ГПК України і унеможливлює задоволення клопотання.

У відповідності до пунктів 1, 5, 6 частини 1 статті 12 Кодексу України з процедур банкрутства арбітражний керуючий користується усіма правами розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, ліквідатора відповідно до законодавства, у тому числі має право, зокрема: звертатися до господарського суду та суду загальної юрисдикції у випадках, передбачених цим Кодексом; запитувати та отримувати документи або їх копії від юридичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування та від фізичних осіб за їхньою згодою; отримувати інформацію з державних реєстрів.

Згідно з пунктом 3 частини 2 цієї статті Кодексу арбітражний керуючий зобов`язаний проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника та подавати результати такого аналізу до господарського суду разом з документами, що підтверджують відповідну інформацію.

Під час виконання повноважень арбітражний керуючий має право на безпосередній доступ до інформації про боржників, їхнє майно, доходи та кошти, у тому числі конфіденційної, що міститься в державних базах даних і реєстрах, у тому числі електронних. Порядок доступу до такої інформації з баз даних та реєстрів встановлюється центральними органами виконавчої влади, які забезпечують їх ведення (частина 8 статті 12 КУзПБ).

Відповідно до ч. 1 ст. 44 КУзПБ під розпорядженням майном розуміється система заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, здійснення аналізу його фінансового стану, а також визначення наступної процедури (санації чи ліквідації).

Частиною 3 статті 44 КУзПБ, серед іншого, передбачено обов`язок розпорядника майна проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника.

Згідно положень частин першої та другої статті 60 Закону України "Про банки і банківську діяльність" інформація щодо діяльності та фінансового стану клієнта, яка стала відомою банку у процесі обслуговування клієнта та взаємовідносин з ним або стала відомою третім особам при наданні послуг банку або виконанні функцій, визначених законом, а також визначена у цій статті інформація про банк є банківською таємницею. Банківською таємницею, зокрема, є відомості про банківські рахунки клієнтів, у тому числі кореспондентські рахунки банків у Національному банку України.

Частиною 8 цієї статті названого Закону передбачено, що положення інших законів України щодо обсягу та порядку розкриття інформації, що становить банківську таємницю, діють у частині, що не суперечить цьому Закону.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 61 Закону України "Про банки і банківську діяльність" банки та Національний банк України зобов`язані забезпечувати збереження банківської таємниці шляхом обмеження кола осіб, що мають доступ до інформації, яка становить банківську таємницю.

Відповідно до статті 62 Закону України "Про банки і банківську діяльність" інформація щодо юридичних та фізичних осіб, що становить банківську таємницю, розкривається банками на письмовий запит або з письмового дозволу власника такої інформації або за рішенням суду, а також іншим органам, які перелічені в цій статті.

Як видно із запиту розпорядника майна до банку, він просить надати відомості, які є саме банківською таємницею.

Так, за змістом частини 2 статті 10 КУзПБ арбітражний керуючий з моменту постановлення ухвали (постанови) про призначення його керуючим санацією або ліквідатором до моменту припинення здійснення ним повноважень прирівнюється до службової особи підприємства-боржника, а відповідно до частини 11 статті 44 Кодексу призначення розпорядника майна не є підставою для припинення повноважень керівника чи органу управління боржника.

Отже, за змістом клопотання від 24.01.2023 розпорядник майна має на меті отримати відомості, що становлять банківську боржника МПП «Красток» в інший, аніж установлено чинним законодавством спосіб під виглядом витребування доказів у порядку статті 81 ГПК України.

Суд констатує, що розпорядником майна у клопотанні про витребування доказів не вказано по яких саме вчинених боржником правочинах необхідно витребувати банківські виписки з повною інформацією із зазначенням найменувань отримувачів та платників коштів з їхніми повними реквізитами та призначеннями платежів відповідно до платіжних доручень та інших документів, що підтверджують банківські операції та відсутність інформації про які конкретні правочини впливає на можливість проведення розпорядником майна аналізу господарсько-фінансової діяльності боржника.

За таких обставин суд доходить висновку про відмову у задоволенні клопотання розпорядника майна Козирицького А.С від 24.01.2023 про витребування доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. 1, 2, 10, 12, 44 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 3, 12, 81, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання розпорядника майна Козирицького А.С. від 24.01.2023 про витребування доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 235 ГПК України ухвала, постановлена судом поза межами судового засідання набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та підписано 30.01.2023

Суддя В.В.Дутка