УХВАЛА

ПРО ЗАЛИШЕННЯ ПОЗОВНОЇ ЗАЯВИ БЕЗ РУХУ

04.01.2023Справа № 910/15062/22

Суддя Господарського суду міста Києва Чинчин О.В., розглянувши позовну заяву і додані до неї матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства «Київхліб»
до проFILORA GROUP KFT. стягнення заборгованості у розмірі 719 400 євро

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «Київхліб» звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до FILORA GROUP KFT. про стягнення заборгованості у розмірі 719 400 євро.

Згідно зі статтею 162 Господарського процесуального кодексу України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Позовна заява повинна містити:

1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;

2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб); поштовий індекс; ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для фізичних осіб - підприємців); відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти;

3) зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються;

4) зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову;

6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;

7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;

8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;

9) попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи;

10) підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви Приватного акціонерного товариства «Київхліб» та додані до неї документи, встановив, що вказана позовна заява не відповідає вимогам п. 5 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, а саме, позовна заява не містить: ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці та не відповідає ст.ст. 164, 172 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України Позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Порядок надання послуг поштового зв`язку, права та обов`язки операторів поштового зв`язку і користувачів послуг поштового зв`язку та відносини між ними врегульовані, зокрема Законом України "Про поштовий зв`язок", Правилами надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів від 5.03.2009 №270 (далі - Правила).

Так, відповідно до п. 12 Правил поштові відправлення поділяються на дві групи: (1) внутрішні (пересилаються в межах України) та (2) міжнародні (пересилаються за межі України, надходять до України, переміщуються через територію України транзитом). До внутрішніх поштових відправлень належать, зокрема, листи - прості, рекомендовані, з оголошеною цінністю; до міжнародних поштових відправлень, зокрема, листи - прості, рекомендовані (пункт 8 Правил).

Одночасно ст. 13 Закону України "Про поштовий зв`язок" встановлено, що у договорі про надання послуг поштового зв`язку, якщо він укладається у письмовій формі, та у квитанції, касовому чеку тощо, якщо договір укладається в усній формі, обов`язково зазначаються найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість. Договір про надання послуги поштового зв`язку вважається укладеним після оплати користувачем вартості цієї послуги, якщо інше не передбачене відповідними договорами.

Отже, з аналізу ст. 13 Закону України "Про поштовий зв`язок", п. 2 Правил вбачається, що квитанція або касовий чек (в яких зазначено найменування оператора та об`єкта поштового зв`язку, які надають послуги, дата та вид послуги, її вартість, адресат) є доказами надіслання відповідного міжнародного поштового відправлення.

Аналогічний висновок викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 22.02.2019 у справі № 910/7308/16.

На підтвердження надсилання на адресу Відповідача копії позовної заяви та доданих до неї документів Позивачем надано фіскальний чек від 28.12.2022 року. Проте, з фіскального чеку від 28.12.2022 року неможливо встановити адресу Відповідача, на яку була відправлена позовна заява Приватного акціонерного товариства «Київхліб».

В той же час, Суд зазначає, що відповідно до Правил надання послуг поштового зв`язку міжнародне поштове відправлення з оголошеною цінністю - міжнародне реєстроване поштове відправлення з вкладенням паперів, документів або інших предметів, оцінка вартості яких визначається відправником.

До міжнародних поштових відправлень належать: поштові картки - прості, рекомендовані; листи - прості, рекомендовані; поштові відправлення з оголошеною цінністю; бандеролі - прості, рекомендовані; відправлення для сліпих - прості, рекомендовані; дрібні пакети - рекомендовані; мішки «M» - рекомендовані; посилки - без оголошеної цінності, з оголошеною цінністю; відправлення «EMS»; згруповані поштові відправлення з позначкою «Консигнація». Зразки бланків, що використовуються під час надання користувачам послуг поштового зв`язку з пересилання міжнародних поштових відправлень - визначаються актами Всесвітнього поштового союзу.

Згідно з п.п.1.7 - 1.10 Правил міжнародні поштові відправлення приймаються для пересилання до всіх країн світу.

Міжнародні реєстровані поштові відправлення можуть прийматися для пересилання лише з простим повідомленням про їх вручення.

Міжнародні поштові відправлення можуть прийматися для пересилання з позначкою «З посильним», доставка якого адресатовi (одержувачу) провадиться прискореним способом. Якщо неможливо доставити кур`єром відправлення з послугою «З посильним», то одержувачу повідомляють про прибуття відправлення на відділення в короткі терміни.

Міжнародні рекомендовані поштові відправлення з позначкою "Вручити особисто" приймаються для пересилання лише з повідомленням про вручення.

Міжнародні рекомендовані поштові відправлення з позначкою "З посильним" та "Вручити особисто" приймаються для пересилання лише до країн, які визначені у Керівництві з приймання міжнародних поштових відправлень.

Міжнародні поштові відправлення приймаються для пересилання до країн, з якими встановлено поштовий обмін. Реєстровані міжнародні поштові відправлення приймаються для пересилання лише до країн, перелік яких та умови приймання поштових відправлень визначені у Керівництві з приймання міжнародних поштових відправлень, що формується операторами поштового зв`язку на підставі відомостей Міжнародного бюро Всесвітнього поштового союзу.

Оператор поштового зв`язку, на якого покладаються функції з пересилання відправлень «EMS», визначається Мінінфраструктури. Міжнародні реєстровані поштові відправлення можуть прийматися для пересилання лише з простим повідомленням про їх вручення. Міжнародні поштові відправлення можуть прийматися для пересилання з позначкою «З посильним», доставка яких адресатам здійснюється кур`єром відразу після їх прибуття до об`єкта поштового зв`язку, якому доставляється таке поштове відправлення. Міжнародні рекомендовані поштові відправлення з позначкою «Вручити особисто» приймаються для пересилання лише з повідомленням про вручення. Міжнародні рекомендовані поштові відправлення з позначкою «З посильним» та «Вручити особисто» приймаються для пересилання лише до країн, які визначені у Керівництві з приймання міжнародних поштових відправлень. Послуга з пересилання міжнародних згрупованих поштових відправлень з позначкою «Консигнація» надається на підставі угоди, укладеної між оператором поштового зв`язку України та операторами поштового зв`язку інших держав. Міжнародні поштові відправлення з післяплатою приймаються для пересилання лише до країн, з якими оператором поштового зв`язку укладено відповідні угоди. Такі поштові відправлення можуть прийматися для пересилання без оцінювання вартості вкладення відправником.

Разом з тим, для пересилання дрібних пакетів, мішків «M», міжнародних посилок, міжнародних відправлень з оголошеною цінністю, відправлень «EMS» відправник у встановленому порядку заповнює митні декларації у кількості, що визначена країною призначення у Керівництві з приймання міжнародних поштових відправлень. У разі подання для пересилання фізичною особою в міжнародних поштових відправленнях товарів, сукупна вартість яких перевищує суму, визначену законодавством, приймання здійснюється у порядку та на умовах, встановлених законодавством для юридичних осіб. Юридичні особи для пересилання реєстрованих міжнародних поштових відправлень складають список таких відправлень незалежно від їх кількості, який оформляється у порядку, передбаченому для внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю. У разі подання для пересилання міжнародних поштових відправлень, на які складається митна декларація, підписи, якими засвідчується список, повинні відповідати підписам у митній декларації. Юридичні особи подають для пересилання міжнародні посилки, міжнародні поштові відправлення з оголошеною цінністю, відправлення «EMS» з товарним вкладенням, дрібні пакети закритими. На міжнародні поштові відправлення, для декларування вкладення яких відповідно до законодавства використовувалася вантажна митна декларація, посадовими особами митних органів можуть накладатися засоби ідентифікації.

Отже, фіскальний чек про надання послуг поштового зв`язку не є належними доказами направлення міжнародного відправлення.

Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 11 серпня 2022 року по справі №922/4637/21.

Відповідно до пункту 72 Правил юридичні особи подають для пересилання міжнародні посилки, міжнародні поштові відправлення з оголошеною цінністю, відправлення "EMS" з товарним вкладенням, дрібні пакети закритими. На міжнародні поштові відправлення, для декларування вкладення яких відповідно до законодавства використовувалася митна декларація на бланку єдиного адміністративного документа, посадовими особами митних органів можуть накладатися засоби ідентифікації.

Суд відмічає, що зразок митної декларації містить розділ "Детальний опис кожного предмета".

Отже, при надісланні міжнародних відправлень передбачена можливість зазначення переліку надісланих документів.

Проте, Суд зазначає, що матеріалів позовної заяви Позивачем не додано опису вкладення в поштовий конверт в оригіналі із повним переліком надісланих на адресу відповідача документів, які були подані на адресу Господарського суду міста Києва.

З огляду на викладене суд позбавлений можливості дійти висновку про належне надіслання відповідачу копії позовної заяви з доданими до неї документами.

Відповідно до статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Враховуючи вищевикладене, Суд приходить до висновку, що позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київхліб» слід залишити без руху та надати Заявнику строк для усунення виявлених недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 162, 163, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «Київхліб» до FILORA GROUP KFT. про стягнення заборгованості у розмірі 719 400 євро залишити без руху.

2. Надати Заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, шляхом подання до суду письмової заяви із зазначенням відповідних відомостей, доказів направлення позовної заяви та додатків до неї на адресу відповідачів в оригіналі.

3. Роз`яснити Заявнику, якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута Позивачеві.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 04 січня 2023 року.

Суддя О.В. Чинчин