ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"11" січня 2023 р. м ХарківСправа № 922/128/23

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

розглянувши матеріали

позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Дока Україна Т.О.В.", м. Київ
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Еліт Форм", м. Харків
про зобов`язання повернути майно

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Дока Україна Т.О.В." (надалі - Позивач) звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою про зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю "Буд-Еліт Форм" (надалі - Відповідач) повернути майно, передане в орендне користування згідно Договору оренди майна №21.69 від 28.09.2021 року в кількості 5 097 одиниць. Також позивач просить судові витрати покласти на відповідача.

В ч. 3 ст. 162 ГПК України встановлено перелік того, що повинна містити позовна заява.

Так, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява повинна містити: зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Порядок сплати та розміри ставок судового збору встановлено Законом України «Про судовий збір», у преамбулі якого зазначено, що він визначає правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Відповідно до частини другої статті 4 цього Закону за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (підпункт 1 пункту 2), а позовної заяви немайнового характеру - 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб (підпункт 2 пункту 2).

У постанові від 25.08.2020 у справі № 910/13737/19 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 162, пунктів 1-3 частини першої статті 163 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці. Ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (постанова Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17).

Натомість до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Відповідно до частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір» у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи (частина друга статті 163 ГПК України).

Так, суд встановив, що Позивачем заявлено вимогу майнового характеру про повернення майна, переданого в орендне користування згідно Договору оренди майна №21.69 від 28.09.2021 року в кількості 5 097 одиниць, проте не зазначено загально вартості цього майна, а як доказ сплати судового збору Позивачем додано квитанцію на суму 2481,00грн.

Тому з огляду на положення частини другої статті 6 Закону України «Про судовий збір» та частини другої статті 163 ГПК України суд вважає, що Позивач повинен надати докази на підтвердження вартості спірного рухомого майна, визначеної станом на момент звернення Позивачем до суду, а також надати докази сплати судового збору у відповідності до частини другої статті 4 цього Закону України «Про судовий збір».

Згідно п. 1, 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру - один розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2022 прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 2481 грн.

Суд звертає увагу, що вказаний саме прожитковий мінімум за 2022 рік, оскільки Позивачем було направлено дану позовну заяву через поштове відділення до Господарського суду Харківської області 29.12.2022 про що свідчить штамп поштового відділення.

Оскільки до позовної заяви не додано доказів на підтвердження вартості спірного рухомого майна, визначеної станом на момент звернення позивачем до суду, а також доказів сплати судового збору у відповідному розмірі суд вважає за доцільне залишити позовну заяву без руху.

Така практика підтверджена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28 квітня 2022 року у праві № 910/15316/21.

Згідно з частиною першою статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) визначено право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою. Тому пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право звернутися до суду з будь-якою вимогою щодо своїх цивільних прав та обов`язків. У такий спосіб здійснюється право на суд, яке включає не лише право ініціювати провадження, а й право отримати вирішення спору судом.

Крім того, при застосуванні процесуальних норм належить уникати як надмірного формалізму, так і надмірної гнучкості, які можуть призвести до скасування процесуальних вимог, встановлених законом. Надмірний формалізм у трактуванні процесуального законодавства визнається неправомірним обмеженням права на доступ до суду як елемента права на справедливий суд згідно зі статтею 6 Конвенції. Подібний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 05.08.2020 у справі № 177/1163/16-ц.

Відтак, Позивачем позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 163, 164, 172 ГПК України, що є підставою для застосування судом ч. 1 ст. 174 ГПК України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 164, 172, 174, 232 - 235 ГПК України,

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями "Дока Україна Т.О.В.".

2. Надати Позивачу строк 10 днів з дня вручення їй цієї ухвали для усунення недоліків, а саме на подання Господарському суду Харківської області:

- докази на підтвердження вартості спірного рухомого майна, визначеної станом на момент звернення позивачем до суду;

- докази сплати судового збору у відповідному розмірі.

3. Зобов`язати позивача у випадку виправлення зазначених у цій ухвалі недоліків та подання нових доказів невідкладно надіслати відповідні документи відповідачу. Докази про це надати суду.

Роз`яснити, що якщо Позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Роз`яснити учаснику справи, що всі заяви, клопотання та докази мають бути подані до Господарського суду Харківської області належним чином засвідчені відповідно до ст. 91 ГПК України та ДСТУ 4163-2020.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі з сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою http://reyestr.court.gov.ua, а також на сайті суду () та за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Повідомити учасників справи, що заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, висновки експертів, можуть бути ними подані в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі "Електронний суд", поштою на офіційну адресу суду або дистанційними засобами зв`язку.

Суд звертає увагу сторін, що документи, отримані судом електронною поштою без електронного цифрового підпису або каналами факсимільного зв`язку, не належать до офіційних. Враховуючи зазначене, такі документи є неналежно оформленими, відтак не належить до офіційних і судом залишаються без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.

Повне судове рішення складено та підписано 11.01.2023.

Суддя І.П. Жигалкін