РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

09.01.2023Справа № 910/9119/22

Господарський суд міста Києва в складі судді Коткова О.В., розглянувши у спрощеному позовному провадженні справу № 910/9119/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Долядар"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Колонту Ейт"

про стягнення грошових коштів

Без виклику учасників судового процесу.

СУТЬ СПОРУ:

14 вересня 2022 року до Господарського суду міста Києва від Товариства з обмеженою відповідальністю "Долядар" (позивач) надійшла позовна заява № 07/09/22 від 09.09.2022 року до Товариства з обмеженою відповідальністю "Група будівельних компаній "Перспектива" (відповідач) про стягнення заборгованості за договором № 02-12-2021 від 15.12.2021 року у розмірі 246 111,02 грн. (двісті сорок шість тисяч сто одинадцять гривень 02 копійки).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не виконав належним чином взяті на себе зобов`язання за договором № 02-12-2021 від 15.12.2021 року, зокрема, у визначені договором строки не здійснив в повному обсязі оплату вартості виконаних позивачем робіт, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість перед позивачем.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.09.2022 року у справі № 910/9119/22 позовну заяву № 07/09/22 від 09.09.2022 року Товариства з обмеженою відповідальністю "Долядар" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Група будівельних компаній "Перспектива" про стягнення грошових коштів залишено без руху, надано Товариству з обмеженою відповідальністю "Долядар" строк для усунення встановлених недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.

26.09.2022 року через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Долядар" надійшла заява № 21/09/22 від 21.09.2022 року на виконання вимог ухвали суду від 20.09.2022 року. У поданій заяві позивач просить змінити відповідача у справі на належного - на Товариство з обмеженою відповідальністю "Колонту Ейт".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.09.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/9119/22, ухвалено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; встановлено відповідачу строк у п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позов із урахуванням вимог, передбачених статтею 165 Господарського процесуального кодексу України, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство; докази направлення відзиву позивачу. Крім того, ухвалою суду від 29.09.2022 року замінено первісного відповідача у справі - Товариство з обмеженою відповідальністю «Група будівельних компаній «Перспектива» на належного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «Колонту Ейт».

Так, ухвалу суду про відкриття провадження у даній справі було направлено Товариству з обмеженою відповідальністю «Колонту Ейт» за адресою: 04208, м. Київ, пр. Гонгадзе Георгія, 1/102, яка вказана в позовній заяві та відповідає адресі місцезнаходження у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Водночас, суд звертає увагу, що поштове відправлення з ухвалою суду про відкриття провадження у даній справі не було вручене відповідачу та було повернуте до суду з відміткою відділення поштового зв`язку «адресат відсутній за вказаною адресою».

Згідно приписів ч. 7 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

В п. 5 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України визначено, що днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Виходячи зі змісту статей 120, 242 Господарського процесуального кодексу України, пунктів 11, 17, 99, 116, 117 Правил надання послуг поштового зв`язку, суд дійшов висновку, що у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 14.08.2020 року у справі № 904/2584/19.

Встановлений порядок надання послуг поштового зв`язку, доставки та вручення рекомендованих поштових відправлень, строк зберігання поштового відправлення забезпечує адресату можливість вжити заходів для отримання такого поштового відправлення та, відповідно, ознайомлення з судовим рішенням.

Враховуючи відсутність в матеріалах справи підтверджень наявності порушень оператором поштового зв`язку вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, суд вважає, що факт неотримання відповідачем поштової кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу про відкриття провадження у справі за належною адресою та яка повернулася до суду у зв`язку з її неотриманням адресатом, залежав від волевиявлення самого адресата, тобто мав суб`єктивний характер та є наслідком неотримання адресатом пошти під час доставки за вказаною адресою і незвернення самого одержувача кореспонденції до відділення пошти для отримання рекомендованого поштового відправлення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.09.2020 року у справі № 910/9791/18.

На адресу суду від відповідача відзиву на позов, клопотань, заяв тощо не надходило.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

За таких обставин, приймаючи до уваги, що відповідач так і не скористався наданими йому процесуальними правами, а за висновками суду у матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, внаслідок чого справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до ч. 9 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України.

Поряд з цим судом враховано, що за приписами ч. 1 ст. 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень» усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

За змістом ч. 1, 2 ст. 3 Закону України «Про доступ до судових рішень» для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень»).

Відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з ухвалою суду про відкриття провадження у даній справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua). Ухвала про відкриття провадження у справі оприлюднена 03 жовтня 2022 року.

Згідно з ч. 4 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, суд підписує рішення без його проголошення.

Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами (ч. 5 ст. 252 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з положеннями статті 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Водночас, суд зазначає, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 року "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"" затверджено Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Указом Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 7300 від 19.04.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 573/2022 від 12.08.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

Указом Президента України № 757/2022 від 07.11.2022 року «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенням воєнного стану в Україні суд розглядає дану справу з перевищенням встановленого ст. 248 Господарського процесуального кодексу України строку.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

15 грудня 2021 року між Товариством з обмеженою відповідальністю «Група будівельних компаній «Перспектива» (26.08.2022 року змінилась назва на Товариство з обмеженою відповідальністю «Колонту Ейт»), як замовником, та Товариством з обмеженою відповідальністю «Долядар», як підрядником, укладено договір № 02-12-2021 «Монтаж та демонтаж металопластикових конструкцій» (надалі - договір), відповідно до п. 1.1. якого замовник доручає, а підрядник бере на себе зобов`язання виконати наступні роботи: Монтаж та демонтаж металопластикових вікон по об`єкту: «Виробничі будівлі підприємства на території ПрАТ «ДТРЗ» за адресою: вул. Академіка Белелюбського, 7, м. Дніпро» згідно затвердженого замовником протоколу угоди про договірну ціну (додаток №1), календарного плану робіт і платежів (додаток №2), які є невід`ємною частиною договору.

Пунктом 1.2. договору передбачено, що замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконані підрядником роботи.

Відповідно до п. 1.4. договору роботи виконуються силами та засобами підрядника з матеріалів замовника.

За умовами п. 1.5. договору додатково підрядник виконує для замовника роботи з монтажу риштування на період виконання робіт та з демонтажу такого риштування після закінчення робіт. За виконання робіт із монтажу риштування замовник сплачує виконавцю погодинну винагороду в розмірі 300,00 грн. за годину з ПДВ протягом 5 робочих днів з моменту виконання таких робіт. За виконання робіт із демонтажу риштування замовник сплачує виконавцю погодинну винагороду в розмірі 300,00 грн. за годину з ПДВ протягом 5 робочих днів з моменту виконання таких робіт. Здача-приймання вказаних робіт здійснюється сторонами у порядку, визначеному в розділі 7 договору. Як виключення, допускається оплата таких робіт без процедури їх здачі-приймання.

Згідно з п. 2.1. договору договірна вартість доручених підряднику робіт, обумовлених у п. 1.1. і 1.2. договору, відповідно до Протоколу угоди про договірну ціну (додаток №1), становить - 314 372,98 грн. з ПДВ.

В п. 2.3. договору визначено, що сторони не мають права змінювати вартість робіт за цим договором в односторонньому порядку.

Зміна вартості виконання робіт можлива тільки за згодою сторін, що оформляється додатковою угодою до договору, що підписується уповноваженими представниками обох сторін (п. 2.4. договору).

Відповідно до п. 3.1., 3.2. договору оплату монтажних робіт замовник проводить відповідно до календарного плану робіт і платежів (додаток №2). Оплата виконаних робіт проводиться замовником в безготівковій формі шляхом перерахування грошових коштів згідно з банківськими реквізитами підрядника, зазначеними у виставлених ним рахунках.

Пунктом 4.1.3. договору передбачено обов`язок замовника забезпечувати фінансування монтажних робіт, виконуваних за цим договором в терміни і обсягах відповідно до умов цього договору.

Відповідно до п. 6.1. договору підрядник зобов`язується виконати роботу в терміни, визначені календарним планом робіт і платежів (додаток №2 до договору).

Розділом 7 договору сторони узгодили порядок здачі-приймання виконаних робіт.

Згідно з п. 7.1., 7.2. договору передача виконаних робіт здійснюється відповідно до умов договору при дотриманні сторонами чинного законодавства. Ризики і право власності на результат виконаних робіт переходить до замовника в момент підписання замовником акту прийому-передачі виконаних робіт. Замовник та підрядник призначають уповноважених осіб для приймання робіт згідно з положеннями договору.

Терміни здачі-приймання виконаних робіт вказані в календарному плані робіт і платежів (додаток №2 до договору).

За змістом п. 7.3. договору замовник протягом 5 (п`яти) робочих днів з дня отримання акту здачі-приймання виконаних робіт повинен прийняти роботу, підписати акти і 1 (один) примірник акта здачі-приймання виконаних робіт повернути підряднику. У разі мотивованої відмови замовника прийняти виконані роботи замовник у вказаний в п. 7.3. договору строк надає підряднику письмову відмову із вичерпним переліком необхідних доопрацювань і термінів їх виконання (п. 7.4. договору).

Відповідно до п. 7.6. договору у разі не підписання вищевказаного акту протягом зазначених строків та ненадання замовником вказаної в п. 7.4. договору мотивованої відмови підряднику протягом зазначених строків вищезгаданий акт здачі-приймання виконаних робіт підписується підрядником в односторонньому порядку, підпису замовника не потребує і є підставою для оплати робіт, вказаних в такому акті.

Договір набуває чинності з моменту його підписання уповноваженими представниками сторін і діє до моменту виконання сторонами зобов`язань (п. 10.1. договору).

Відповідно до протоколу угоди про договірну ціну від 15 грудня 2021 року (додаток №1 до договору) вартість демонтажу і монтажу металопластикових вікон становить 315 372,98 грн. з ПДВ.

У відповідності до календарного плану робіт і платежів від 15 грудня 2021 року (додаток №2 до договору) авансовий платіж у розмірі 12 000,00 грн. підлягає сплаті впродовж 3 (трьох) банківських днів з дати підписання Ддоговору. Виконання робіт - 65 робочих днів з моменту отримання авансового платежу та вихідних даних від замовника. Наступні платежі - 5 (п`ять) робочих днів з дати підписання акту здачі-прийняття робіт за виконання монтажу кожних 100 м2 металопластикових вікон (кожного разу сума, що підлягає оплаті, вираховується пропорційно виконаній частині робіт та вказується в акті здачі-прийняття робіт). Термін здачі-приймання робіт з виконання демонтажу та робіт з виконання монтажу кожних 100 м2 металопластикових вікон складають 5 (п`ять) робочих днів з моменту відповідного повідомлення підрядника.

За твердженнями позивача, ним умови договору в частині монтажу та демонтажу металопластикових вікон виконано у повному обсязі, що підтверджується фотоматеріалами, а також актами здачі-приймання робіт: № 02-12-2020 від 23 грудня 2021 року на суму 84 161,96 грн.; № 02-12-2020-08 від 17 січня 2022 року на суму 62 499,59 грн.; № 02-12-2020-10 від 07 лютого 2022 року на суму 55 699,66 грн.; № 02-12-2020-09 від 24 січня 2022 року на суму 62 499,59 грн.; № 02-12-2020-02 від 21 червня 2022 року на суму 65 412,18 грн.

Всього виконано робіт за вказаними актами на загальну суму 330 273,98 грн.

Як зазначає позивач, за виконані роботи відповідач розрахувався лише частково на суму 84 161,96 грн., що підтверджується випискою по рахунку №UA9087546, вартість неоплачених робіт становить 230 211,02 грн.

Разом із тим позивач зазначає, що у січні-лютому 2022 року та у червні 2022 року передавав відповідачу акти здачі-приймання фактично виконаних робіт (надання послуг) відповідно до пропорційного об`єму робіт по монтажу/демонтажу металопластикових вікон, проте ці акти не були підписані замовником (відповідачем) та повний розрахунок за договором відповідач не здійснив.

Станом на 26 серпня 2022 року відповідачем було підписано тільки два акти на суму 84 161,96 грн. та на 65 412,18 грн. (враховуючи додаткові роботи з рештування), інші акти позивачеві повернуто не було.

У зв`язку з вищезазначеним, 29 серпня 2022 року ТОВ «Долядар» засобами поштового зв`язку направило на адресу відповідача претензію про сплату заборгованості (трек номер поштового відправлення 279). Вказана претензія залишена відповідачем без відповіді та задоволення.

Оскільки відповідач борг не сплатив, позивач звернувся з цим позовом до суду.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, з наступних підстав.

Позивач зазначає, що відповідачем були порушені умови договору в частині здійснення остаточного розрахунку за виконанні роботи.

Суд погоджується з цими твердженнями позивача з огляду на наступне.

Згідно зі ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки; підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Так, згідно частини першої статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частинами 1, 3, 5 ст. 626 Цивільного кодексу України встановлено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору. Договір є відплатним, якщо інше не встановлено договором, законом, або не випливає із суті договору.

У відповідності до положень ст. 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно зі ст. 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 Цивільного кодексу України).

У відповідності до ч. 1 ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Частина 1 статті 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором (ч. 2 ст. 193 Цивільного кодексу України).

Положеннями статті 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов`язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Договір, відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.

При зверненні до суду з даним позовом позивач зазначає, що ним були виконані роботи за договором на загальну суму 330 273,98 грн., у зв`язку з чим позивачем передано відповідачеві акти здачі-приймання виконаних робіт на вказану суму.

Відповідач підписав акти здачі-приймання робіт (надання послуг) № 02-12-2020-01 від 23 грудня 2021 року на суму 84 161,96 грн. та № 02-12-2020-02 від 21 червня 2022 року на суму 65 412,18 грн., а також здійснив часткову оплату за дДоговором на суму 84 161,96 грн.

Не підписаними залишились акти здачі-приймання робіт на загальну суму 180 699,14 грн., у зв`язку з чим позивачем складено та направлено для підписання відповідачу акти № 02-12-2020-08 від 17 січня 2022 року на суму 62 499,59 грн., № 02-12-2020-09 від 24 січня 2022 року на суму 62 499,59 грн., № 02-12-2020-10 від 07 лютого 2022 року на суму 55 699,66 грн., що підтверджується описом вкладення у цінний лист та копією фіскального чеку від 29 серпня 2022 року.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач за виконані роботи не розрахувався в повному обсязі, зокрема, не підписав акти здачі-приймання виконаних робіт на загальну суму 180 699,14 грн., при цьому вмотивовану відмову від їх підписання не надав, у зв`язку з чим за відповідачем утворилась заборгованість на загальну суму 246 111,02 грн. (з урахуванням часткової оплати).

Отже, на день прийняття рішення у справі відповідач передані позивачем акти приймання-передачі виконаних робіт на суму 180 699,14 грн. не підписав та не повернув, за виконані роботи за актами не розрахувався, доказів зворотного суду не надав.

Згідно п. 1 ст. 853 Цивільного кодексу України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Тобто, законодавець покладає на підрядника обов`язок виконати роботу, а замовник зобов`язаний її прийняти і оплатити.

Згідно ч. 4 ст. 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Відповідно до оглядового листа Вищого господарського суду України 18.02.2013 року № 01-06/374/2013 «Про практику вирішення спорів, пов`язаних із виконанням договорів підряду (за матеріалами справ, розглянутих у касаційному порядку Вищим господарським судом України)» акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Отже, відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта.

У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника.

Отже, замовник, який в порушення вимог статей 853, 882 ЦК України безпідставно відмовився від прийняття робіт, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких) не звільняється від обов`язку оплатити роботи, виконані за договором підряду (постанова Вищого господарського суду України від 11.05.2012 року № 21/5005/14068/2011).

Відтак, судом встановлено, що позивач виконав свої зобов`язання за договором належним чином та направив відповідачеві для підписання акти здачі-приймання виконаних робіт на суму 180 699,14 грн.

Разом з тим, відповідно до п. 7.6. договору у разі не підписання акту протягом зазначених строків та ненадання замовником вказаної в п. 7.4. договору мотивованої відмови підряднику протягом зазначених строків вищезгаданий акт здачі-приймання виконаних робіт підписується підрядником в односторонньому порядку, підпису замовника не потребує і є підставою для оплати робіт, вказаних в такому акті.

Проте, відповідачем не надано обґрунтованої відмови від підписання актів здачі-приймання виконаних робіт на суму 180 699,14 грн.

Відтак, суд дійшов висновку, що в порушення вимог ст. 853, 882 Цивільного кодексу України замовник безпідставно відмовився від прийняття робіт, своєчасно не заявивши про їх недоліки (за наявності таких), а відтак, строк оплати за актами здачі-приймання виконаних робіт настав і відповідач не звільняється від обов`язку оплатити роботи, виконані позивачем за договором.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Вищого господарського суду України від 09.12.2015 року у справі № 910/386/15-г.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Враховуючи вищенаведене, з урахуванням положень ст. 530 Цивільного кодексу України, суд дійшов висновку, що боржник вважається таким, що прострочив виконання грошового зобов`язання з оплати виконаних робіт у розмірі 246 111,02 грн.

Частиною 1 ст. 614 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до ч. 2 ст. 614 Цивільного кодексу України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Враховуючи вищевикладене, оскільки відповідач не надав суду доказів належного виконання свого зобов`язання щодо оплати виконаних робіт на суму 246 111,02 грн., суд дійшов висновку, що відповідачем було порушено умови договору і положення ст. 525, 526 Цивільного кодексу України, ст. 193 Господарського кодексу України, а тому вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості у розмірі 246 111,02 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Судові витрати позивача по сплаті судового збору в сумі 3691,68 грн. відповідно до положень ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача.

Керуючись ст. 73, 86, 129, 219, 233, 236, 238, 241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Колонту Ейт" (ідентифікаційний код 43009737, адреса: 04208, м. Київ, пр. Гонгадзе Георгія, 1/102) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Долядар" (ідентифікаційний код 44372965, адреса: 49064, м. Дніпро, вул. Гомельська, 59, офіс 9) грошові кошти: основного боргу - 246 111,02 грн. (двісті сорок шість тисяч сто одинадцять гривень 02 копійки) та судовий збір - 3691,68 грн. (три тисячі шістсот дев`яносто одна гривня 68 копійок).

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено та підписано 09.01.2023 року.

Суддя О.В. Котков