ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" січня 2023 р.м. ХарківСправа № 922/1965/22

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Сальнікова Г.І.

при секретарі судового засідання Саєнко А.А.

розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Салтівської окружної прокуратури м. Харкова (61038, м. Харків, вул. Маршала Батицького, буд. 23)
до 1. Харківської міської ради (61003, м. Харків, м-н. Конституції, буд. 7) 2. Товариства з обмеженою відповідальністю "Аудит-Синтез Плюс" (61128, м. Харків, Садовий проїзд, буд. 9А)
про визнання незаконним та скасування пункту рішення, визнання договору оренди недійсним та зобов`язання повернути земельну ділянку.
за участю

представників:

прокурор - Клейн Л.В.;

відповідач 1 - не з`явився;

відповідач 2 - не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Салтівської окружної прокуратури м. Харкова звернувся до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Харківської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "Аудит-Синтез Плюс", згідно вимог якої прокурор просить суд:

- визнати незаконним та скасувати пункт 36 додатку №1 до рішення 33 сесії 7 скликання Харківської міської ради №2018/20 від 26.02.2020 "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для експлуатації та обслуговування будівель і споруд", яким затверджено проект землеустрою щодо відведення ТОВ "Аудит-Синтез Плюс" земельної ділянки комунальної власності площею 0,0068 га (кадастровий номер :07:046:0069) за рахунок земель житлової та громадської забудови для обслуговування нежитлової будівлі літ. "Д-1" (торгівельний павільйон) по вул. Василя Стуса, 11-А у м. Харкові;

- визнати незаконним та скасувати пункт 30 додатку №4 до рішення 33 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про надання юридичним та фізичним особам земельних ділянок для експлуатації та обслуговування будівель і споруд" від 26.02.2020 №2018/20, яким ТОВ "Аудит-Синтез Плюс" надано в оренду строком до 01.03.2025 земельну ділянку комунальної власності площею 0,0068 га (кадастровий номер :07:046:0069) за рахунок земель житлової та громадської забудови для обслуговування нежитлової будівлі літ. "Д-1" (торгівельний павільйон) по вул. Василя Стуса, 11-А;

- визнати недійсним договір оренди землі від 17.06.2020, укладений між Харківською міською радою () та ТОВ "Аудит-Синтез Плюс" (), зареєстрований у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно рішенням №52851438 від 26.06.2020 державного реєстратора Департаменту реєстрації Харківської міської ради Хаткевич І.І. (номер запису про інше речове право: 37062236);

- зобов`язати ТОВ "Аудит-Синтез Плюс" () повернути (шляхом складання та підписання відповідного акта прийому-передачі) на користь Харківської міської об`єднаної територіальної громади в особі Харківської міської ради () земельну ділянку з кадастровим номером :07:046:0069, загальною площею 0,0068 га по вул. Василя Стуса, 11-А у м. Харкові, отриману в користування за договором оренди землі від 17.06.2020.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 16.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 14.12.2022 о 12:15.

13.12.2022 в системі діловодства господарського суду Харківської області від відповідача - 1 зареєстровано відзив на позовну заяву (вх. №16261), який досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

Протокольною ухвалою господарського суду Харківської області від 14.12.2022 відкладено підготовче засідання на 12.01.2023 о 12:45.

27.12.2022 в системі діловодства господарського суду Харківської області зареєстровано відповідь на відзив (вх. №17226), яку досліджено та долучено судом до матеріалів справи.

27.12.2022 в системі діловодства господарського суду Харківської області від прокурора зареєстровано заяву про зупинення провадження у справі (вх. №17227), в якій прокурор просить суд зупинити провадження у справі до моменту прийняття Октябрським районним судом м. Полтави рішення у справі №554/10084/22 та набрання ним законної сили.

Прокурор у підготовче засідання з`явився та підтримав заяву про зупинення провадження у справі (вх. №17227 від 27.12.2022).

Відповідач - 1, 2 у підготовче засідання не з`явився. Втім, про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений судом належним чином в порядку статті 120-121 ГПК України.

Дослідивши заяву прокурора про зупинення провадження у справі (вх. №17227 від 27.12.2022), заслухавши думку присутнього в судовому засіданні прокурора в обґрунтування поданої заяви, суд зазначає, що вказана заява буде вирішена судом в процесі розгляду справи.

Разом з тим, дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Частиною 1 статті 177 ГПК України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Відповідно до вимог частини 3 статті 177 ГПК України підготовче засідання має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше як на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

Судом встановлено, що строк проведення підготовчого засідання у даній справі закінчується 16.01.2023.

Отже, з метою реалізації принципів змагальності та рівності учасників справи перед законом та судом, виконання завдань підготовчого засідання, а також з метою повного та всебічного з`ясування усіх обставин справи, суд вважає за необхідне з власної ініціативи продовжити строк проведення підготовчого засідання на тридцять днів до 16.02.2023.

Окрім того, дослідивши матеріали справи, суд враховує наступне.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами частини 4 статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідно до частини 1 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень.

Судом встановлено, що ухвалою Судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.07.2021 прийнято до розгляду справу №925/1133/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Черкаської області на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.03.2021 за позовом заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури до Черкаської міської ради, Приватного підприємства "Інвестиційно-будівельна компанія "Будгарант" про визнання незаконним та скасування рішення Черкаської міської ради та визнання недійсними змін до договору оренди землі для вирішення питання щодо наявності чи відсутності підстав для відступу від висновку у справі з подібних правовідносин.

Суд касаційної інстанції в ухвалі від 07.07.2021 у справі №925/1133/18 вказав, що у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві, і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор при зверненні з даним позовом зазначив, що є позивачем, оскільки Черкаська міська рада - один із співвідповідачів, рішення якого оскаржується через його невідповідність нормам чинного законодавства. Цим прокурор обґрунтовував відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати функції захисту її інтересів саме у спірних правовідносинах, тобто навів підставу для представництва інтересів держави.

З огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, визначив Черкаську міську раду одним з співвідповідачів у справі та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, колегія суддів Касаційного господарського суду вважає, що у прокурора відсутній обов`язок дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме щодо необхідності попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта.

Разом з тим, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 15.06.2021 у справі №908/1664/19 зазначив, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача у справі, за наявності органу місцевого самоврядування, уповноваженого на здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, не нівелює його обов`язку щодо дотримання порядку представництва, дотримання процедури, встановленої частинами 3 і 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", та надання можливості такому органу самостійно звернутися до суду за захистом порушених прав держави.

У зв`язку з цим, колегія суддів суду касаційної інстанції у справі №925/1133/18 вказала, що вважає за необхідне відступити від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 15.06.2021 у справі №908/1664/19, про те, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача не нівелює його обов`язку дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

З відкритого доступу до Єдиного державного реєстру судових рішень судом вбачається, що ухвалою Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 09.12.2021 провадження у справі №925/1133/18 зупинено до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду в касаційному порядку справ № 488/2807/17, № 483/448/20 та оприлюднення повного тексту судових рішень, ухвалених за результатами такого розгляду.

У даній справі Керівник Салтівської окружної прокуратури м. Харкова звернувся з позовом до відповідачів про визнання незаконним та скасування пункту рішення, визнання договору оренди недійсним та зобов`язання повернути земельну ділянку в порядку статті 131-1 Конституції України, статті 4, 53, 162 Господарського процесуального кодексу України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Обґрунтовуючи право на звернення до суду в інтересах держави у справі, що розглядається, прокурор зазначив, що Харківська міська рада представляє інтереси громади міста Харкова та уповноважена реалізовувати компетенцію власника землі. Однак у даному випадку вона є відповідачем у справі і саме вона вчинила дії, які негативно впливають на інтереси громади, а тому прокурор самостійно подав вказаний позов.

Звернення прокурора до суду у цих спірних правовідносинах відповідає законній меті, оскільки спрямоване на задоволення суспільної потреби у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання щодо відчуження земельної ділянки комунальної форми власності у визначений законом спосіб.

Відповідно, прокурор самостійно подав цей позов та заявив вимогу про визнання незаконним та скасування пункту рішення Харківської міської ради, визнання договору оренди недійсним та зобов`язання повернути земельну ділянку. З огляду на зазначене, правовідносини у справах № 922/1965/22 та № 925/1133/18 є подібними та спірним є питання щодо визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача та дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень, станом на дату постановлення Господарським судом Харківської області даної ухвали Великою Палатою Верховного Суду не оприлюднено повного тексту судових рішень у справах №488/2807/17, № 483/448/20. Верховним Судом у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду провадження у справі № 925/1133/18 не поновлено.

Відповідно до частини 4 статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Також згідно з пунктом 6 частини 2 статті 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" Верховний Суд забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Згідно з імперативними вимогами статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" та статті 236 ГПК України висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права; при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи не можуть приймати рішення, які скасовують судові рішення або зупиняють їх виконання.

Отже, призначенням Верховного Суду як найвищої судової установи в Україні полягає у формуванні обґрунтованої правової позиції стосовно застосування всіма судами у подальшій роботі конкретної норми матеріального права або дотримання норми процесуального права, що була неправильно використана судом і таким чином спрямувати судову практику в єдине і правильне правозастосування; на прикладі конкретної справи роз`яснити зміст акта законодавства в аспекті його розуміння та реалізації.

Згідно з частиною 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Приписами пункту 11 частини 1 статті 229 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що провадження у справі зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

З огляду на зазначене, з метою дотримання єдності судової практики та зважаючи, що правовідносини у цій справі №922/1965/22 та у справі №925/1133/18 за характером спору та сферою правового регулювання є подібними, суд дійшов висновку про наявність підстав для зупинення провадження у справі до закінчення перегляду Верховним Судом у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду справи №925/1133/18.

Аналогічного правового висновку щодо необхідності зупинення провадження у справі з цих підстав дійшов Верховний Суд у численних справах №922/3607/20, №922/4250/19, №922/984/20, №922/1137/20, №922/2555/21 тощо.

Керуючись ст.ст. 177, 228, 229, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Продовжити строк проведення підготовчого засідання на тридцять днів до 16.02.2023 року.

2. Провадження по справі зупинити до закінчення перегляду Верховним Судом у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду справи №925/1133/18.

3. Учасникам справи повідомити Господарський суд Харківської області про усунення обставин, що спричинили зупинення провадження у справі.

4. Учасники справи можуть отримати інформацію щодо даної справи в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України - http://court.gov.ua/.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду в порядку статей 255-257 Господарського процесуального кодексу України та з урахуванням підпункту 17.5 Перехідних положень цього Кодексу.

Повний текст ухвали складено та підписано 13.01.2023 р.

Суддя Г.І. Сальнікова