ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" січня 2023 р. Справа№ 910/9301/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Алданової С.О.

суддів: Зубець Л.П.

Гаврилюка О.М.

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Заваллівський графіт»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду

у справі № 910/9301/22 (суддя: Шкурдова Л.М.)

за позовом Фізичної особи-підприємеця - Величко Валерія Вікторовича

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Заваллівський Графіт»

про стягнення 2 856 600,00 грн та зобов`язання вчинити дії

без повідомлення (виклику) учасників справи

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа № 910/9301/22 за позовом Фізичної особи-підприємеця - Величко Валерія Вікторовича до Товариства з обмеженою відповідальністю «Заваллівський Графіт» про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати за договором оренди транспортних засобів від 07.09.2020 року в розмірі 2 856 600,00 грн та зобов`язання вчинити дії.

18.11.2022 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю «Заваллівський графіт» надійшла зустрічна позовна заява до Фізичної особи-підприємця - Величка Валерія Вікторовича про визнання продовженим договору оренди транспортних засобів від 07.09.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 у справі № 910/9301/22 зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Заваллівський графіт» було повернуто без розгляду.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, місцевий господарський суд виходив з того, що оскільки зустрічна позовна заява подана з пропуском строку, встановленого приписами Господарського процесуального кодексу України, то зустрічний позов підлягає поверненню заявнику на підставі ст. 180 ГПК України.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, ТОВ «Заваллівський графіт» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 у справі № 910/9301/22 про повернення без розгляду зустрічної позовної заяви ТОВ «Заваллівський графіт», а справу № 910/9301/22 за зустрічним позовом ТОВ «Заваллівський графіт» до ФОП Величка В.В. про визнання продовженим договору оренди транспортних засобів від 07.09.2020 направити для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржувана ухвала прийнята місцевим господарським судом передчасно та з порушенням норм процесуального права. Так, апелянт зазначає, що за умови виявлення недоліків у зустрічний позовній заяві, суд першої інстанції мав спочатку залишити її без руху, надавши позивачу за зустрічним позовом строк для їх усунення. Крім того, скаржник зауважив, що на момент постановлення ухвали тривав розгляд справи № 910/9301/22 , а відтак питання прийняття зустрічного позову мало бути вирішено судом у підготовчому засіданні.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.11.2022 апеляційна скарга у справі № 910/9301/22 передана на розгляд колегії суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Владимиренко С.В., Гаврилюк О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.12.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Заваллівський графіт» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду у справі № 910/9301/22; справу № 910/9301/22 призначено до розгляду в порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи; зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю «Заваллівський графіт» направити до суду оригінал зустрічної позовної заяви з доданими до неї документами, яка була повернута ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 у справі № 910/9301/22; витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/9301/22; запропоновано учасникам судового процесу подати відзив, заперечення на апеляційну скаргу та інші заяви/клопотання протягом 10 днів з дня отримання даної ухвали.

Про перегляд ухвали Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 у справі № 910/9301/22 в апеляційному порядку сторони повідомлялись шляхом надіслання копії ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі засобами електронного зв`язку, а також відомості щодо розгляду справи судом апеляційної інстанції було оголошено на офіційному веб-сайті Судова влада України.

Суд також виходить із того, якщо учасник надав суду електронну адресу, зазначивши їх у заяві (скарзі), то слід припустити, що учасник бажає, принаймні не заперечує, щоб ці засоби комунікації використовувалися судом. Це, в свою чергу, покладає на учасника справи обов`язок отримувати повідомлення і відповідати на них.

З огляду на це, суд, який комунікує з учасником справи з допомогою повідомлених ним засобів комунікації, діє правомірно і добросовісно. Тому слід виходити з «презумпції обізнаності»: особа, якій адресовано повідомлення суду через такі засоби комунікації, знає або принаймні повинна була дізнатися про повідомлення.

Крім того, відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Північним апеляційним господарським судом враховано, що за змістом ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.

Ухвалу від 05.12.2022 було оприлюднено у Єдиному державному реєстрі судових рішень 08.12.2022 (http://www.reyestr.court.gov.ua), тобто усі учасники справи, користуючись відкритим безоплатним цілодобовим доступом до реєстру, мали можливість ознайомитися зі змістом вказаної ухвали.

У рішенні в справі "Каракуця проти України" (заява №18986/06) Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) зазначив, що заявники повинні проявляти належну зацікавленість у розгляді їхньої справи. Рішенням ЄСПЛ у справі "Нешев проти Болгарії" (NESHEV v. BULGARIA, заява №40897/98) визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 23.09.2022 у справі № 920/566/21.

В межах встановлених судом процесуальних строків від ФОП Величко В.В. письмового відзиву на апеляційну скаргу не надходило, що у відповідності до ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду оскаржуваної ухвали суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Згідно п. 6 ч. 1 ст. 255 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про повернення заяви позивачеві (заявнику).

За змістом ч. 3 ст. 270 ГПК України розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється у судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених частиною десятою цієї статті та частиною другою статті 271 цього Кодексу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею. Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18, 31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Оскільки клопотань про розгляд апеляційної скарги з повідомленням (викликом) учасників справи не заявлялось, а необхідності призначення справи до розгляду у відкритому засіданні судом не встановлено, ця постанова Північного апеляційного господарського суду прийнята за результатами дослідження наявних в матеріалах справи документів в порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

У зв`язку з перебуванням у відпустці судді Владимиренко С.В., яка входить до складу колегії суддів і не є суддею-доповідачем, відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.01.2023 для розгляду апеляційної скарги у даній справі визначено колегію суддів у складі: Алданова С.О. (головуючий), Гаврилюк О.М., Зубець Л.П.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.01.2023 справу № 910/9301/22 за апеляційної скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Заваллівський графіт" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 прийнято до провадження визначеним складом суду.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги в межах викладених скаржником доводів та вимог, виходячи з наступного.

Матеріалами справи підтверджується, що на розгляд Господарському суду міста Києва ФОП Величко В.В. подано позов до ТОВ «Заваллівський Графіт» про стягнення заборгованості зі сплати орендної плати за договором оренди транспортних засобів від 07.09.2020 року в розмірі 2 856 600,00 грн та зобов`язання вчинити дії.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.09.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання; встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення даної ухвали.

18.11.2022 через відділ діловодства суду від ТОВ «Заваллівський графіт» надійшла зустрічна позовна заява до ФОП Величка В.В. про визнання продовженим договору оренди транспортних засобів від 07.09.2020.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, суд першої інстанції, керуючись положеннями ч. 1 ст. 180 ГПК України, відповідно до яких відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву, дійшов висновку про необхідність її повернення заявникові без розгляду.

Так, місцевим господарським судом було встановлено, що матеріали справи містять відзив на позовну заяву, поданий ТОВ «Заваллівський графіт» 19.10.2022, а відтак зустрічна позовна заява ТОВ «Заваллівський графіт», яка надійшла до суду 18.11.2022, підлягає поверненню заявнику, у зв`язку з пропущенням процесуального строку на її подання.

У зв`язку з зазначеними обставинами зустрічну позовну заяву ТОВ «Заваллівський графіт» ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 у справі № 910/9301/22 було повернуто заявнику без розгляду.

Колегія суддів, за результатами перегляду апеляційної скарги на ухвалу про повернення зустрічної позовної заяви, погоджується з вищевикладеними висновками суду, з огляду на таке.

Статтею 42 ГПК України передбачені права та обов`язки учасників справи.

Так, учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам; подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб (п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 42 ГПК України).

В силу приписів п. 6 ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Крім прав та обов`язків, визначених у ст. 42 ГПК України, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом (п. 3 ч.1 ст. 46 ГПК України,).

Відповідно до ч. 1 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно ч. 8 ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Отже, виходячи із правового аналізу вищенаведених норм, слід констатувати, що право відповідача подати до позивача зустрічний позов для його спільного розгляду з первісним позовом не є абсолютним. Зазначене право може бути реалізовано за умови дотримання загальних правил подання позовів, а також правил пред`явлення зустрічних позовів, встановлених процесуальним законодавством.

Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені - встановлюються судом (ст. 113 ГПК України).

Відповідно до ст. 118 ГПК України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стаття 116 ГПК України визначає початок і закінчення процесуальних строків. Так, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку. Строк, обчислюваний місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця строку. Якщо закінчення строку, обчислюваного місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, строк закінчується в останній день цього місяця. Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події. Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Отже, нормами процесуального закону чітко визначено строки вчинення процесуальних дій, порядок обчислення, початок відліку та їх закінчення. Процесуальні строки є обов`язковими як для суду, так і учасників судового процесу, оскільки визначають, зокрема, час протягом якого має бути вчинено процесуальну дію.

У відповідності до ч. 1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Статтею 119 ГПК України не передбачено конкретного переліку обставин, що відносяться до поважних і можуть бути підставою для поновлення пропущеного процесуального строку.

У кожному випадку суд повинен з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінити доводи, що наведені на обґрунтування клопотання про його поновлення, та зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску строку, встановити чи є такий строк значним та чи поновлення такого строку не буде втручанням у принцип юридичної визначеності з врахуванням балансу суспільного та приватного інтересу.

Питання про поважність причин пропуску процесуального строку в розумінні статті 86 Господарського процесуального кодексу України вирішується судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, із правового контексту наведених норм вбачається, що вчинення стороною процесуальних дій поза межами встановленого законом чи судом строку можливе лише у випадку подання відповідного клопотання про поновлення пропущеного строку з обґрунтуванням поважності причин його пропуску.

При цьому, поважними причинами визнаються лише ті обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення учасника процесу та пов`язані з істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення заявником по справі процесуальних дій. Тобто, можливість відновлення процесуального строку пов`язується з обов`язковою наявністю поважної причини (чи причин) пропуску відповідного строку. Заявник повинен обґрунтувати поважність причини (причин) пропуску строку, в разі необхідності - з поданням відповідних доказів.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом та вбачається з матеріалів оскарження, відповідачем у даній справі 18.11.2022 подано зустрічну позовну заяву із пропуском процесуального строку, встановленого ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.09.2022. Водночас відзив на позовну заяву був поданий до суду 24.10.2022.

При цьому, суд звертає увагу на те, що ТОВ «Заваллівський графіт», подаючи зустрічний позов, не пояснює причини пропуску строку і підстави, з яких останній вважає ці причини поважними. Також до позовної заяви позивачем за зустрічним позовом не долучено доказів того, що здійснити відповідні процесуальні дії у визначений ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.09.2022 строк у нього не було можливості, так само як і відсутнє саме клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку.

Згідно з ч. 6 ст.180 ГПК України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Колегія суддів також наголошує, що самостійне відновлення строку на подання відповідачем зустрічного позову господарським судом, без наведення відповідачем причин пропуску такого строку буде суперечити засадам змагальності сторін та свідчитиме про ухилення відповідача від наслідків пов`язаних з вчиненням чи невчиненням ним процесуальних дій, зокрема від наслідків пропуску строку на подання зустрічного позову, що прямо суперечить положенням ч. ч. 1, 4 ст. 13 ГПК України.

Нехтування засадами змагальності сторін, та прийняття господарським судом зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом, який подано поза межами строку визначеного положеннями ч.1 ст.180 ГПК України, без наведення відповідачем причин пропуску такого строку, призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, зокрема приписами ст. ст. 165, 180 ГПК України.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові від 07.02.2022 у справі № 904/31/19.

Беручи до уваги зазначене вище, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що, повертаючи зустрічну позовну заяву, подану після закінчення встановленого строку без подання відповідного обґрунтованого клопотання про поважність причин пропуску цього строку, суд першої інстанції дійшов цілком правомірного висновку про наявність підстав для застосування у даному випадку приписів ч. 6 ст. 180 ГПК України та обґрунтовано повернув заявнику зустрічну позовну заяву.

У свою чергу посилання апелянта на те, що питання прийняття зустрічного позову мало бути вирішено судом у підготовчому засіданні, суд вважає необґрунтованими, оскільки п. 4 ч. 2 ст. 182 ГПК України передбачає вирішення даного питання у підготовчому засіданні у випадку, якщо це питання не було вирішено раніше.

Доводи апеляційної скарги про те, що Господарський суд міста Києва повинен був спочатку залишити зустрічну позовну заяву без руху на підставі ст. 174 ГПК України, судом апеляційної інстанції також оцінюються критично, оскільки в силу приписів ч. 5 ст. 180 ГПК України, положення ст. 174 ГПК України застосовуються виключно до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті.

У свою чергу відповідно до ч. 4 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Отже, нормами ГПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення без руху, коли заявником було порушено вимоги ст. ст. 162, 164, 172, 173 ГПК України.

Разом з тим, порушень наведених вище норм процесуального права судом першої інстанції встановлено не було, а отже підстави для застосування ст. 174 ГПК України щодо залишення зустрічної позовної заяви без руху, відсутні.

Натомість, ч. 6 ст. 180 ГПК України імперативно визначає вимогу щодо повернення зустрічної позовної заяви у випадку, зокрема, порушення строку її подання.

Колегія суддів також вважає за необхідне зазначити, що відповідно до усталеної практики ЄСПЛ право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням; вони дозволяються опосередковано, оскільки право на доступ за своєю природою потребує регулювання з боку держави, яке може змінюватися у часі та просторі відповідно до потреб і ресурсів суспільства та окремих осіб. Встановлені обмеження не повинні обмежувати доступ, наданий особам, у такий спосіб або такою мірою, що підриватимуть саму суть цього права. Крім того, обмеження буде несумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо воно не переслідує законну мету, та у разі відсутності розумного пропорційного співвідношення між застосованими засобами та метою, якої прагнуть досягти (див. рішення у справі «Станев проти Болгарії» (Stanev v. Bulgaria) [ВП], заява № 36760/06, п. 230, ECHR 2012). Застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства (рішення у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26 липня 2007 року) (п.п. 32-33 рішення ЄСПЛ у справі «ТОВ Фріда» проти України» від 08.12.2016, заява № 24003/07).

Виходячи з вищевстановленого, суд апеляційної інстанції констатує, що обмеження, пов`язані із встановленням строків подачі зустрічного позову, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя та дотримання розумних строків розгляду справи, що є легітимною метою. За своїм змістом такі обмеження не шкодять самій суті права доступу до суду, оскільки сторона у справі, у такому випадку, не позбавлена можливості звернутися з цим позовом у загальному порядку.

З огляду на наведене, аргументи апеляційної скарги щодо порушення господарським судом норм процесуального права колегією суддів відхиляються як такі, що не знайшли свого підтвердження матеріалами справи. Визначених ст. 280 ГПК України підстав для скасування оскаржуваної ухвали Північним апеляційним господарським судом за результатами перегляду справи в апеляційному порядку не встановлено.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, ухвала Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду, відповідає загальним вимогам, встановленим ст. ст. 180, 234 ГПК України, а тому правових підстав для її скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається. Апеляційна скарга ТОВ «Заваллівський графіт» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувана ухвала - залишенню без змін.

Поряд з цим, колегія суддів наголошує, що скаржник не позбавлений права на звернення до суду за захистом порушеного права шляхом подання позовної заяви на загальних підставах.

Судовий збір, сплачений стороною у зв`язку з переглядом ухвали в апеляційному порядку, згідно з приписами ст. 129 ГПК України, покладається на апелянта (ТОВ «Заваллівський графіт»).

Керуючись ст. ст. 129, 255, 269, 270, п. 1 ч. 1 ст. 275, ст. ст. 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Заваллівський графіт» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду у справі № 910/9301/22 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.11.2022 про повернення зустрічної позовної заяви без розгляду у справі № 910/9301/22 залишити без змін.

3. Судовий збір, сплачений стороною у зв`язку з переглядом ухвали в апеляційному порядку, покласти на Товариство з обмеженою відповідальністю «Заваллівський графіт».

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена безпосередньо до Верховного Суду у порядку та строк, що передбачені ст.ст. 287, 288 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя С.О. Алданова

Судді Л.П. Зубець

О.М. Гаврилюк