ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

05 січня 2023 рокуСправа № 912/1522/22

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Тимошевської В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу № 912/1522/22

за позовом: Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк", вул. Грушевського, буд. 1Д, м. Київ, 01001

до відповідача 1: Селянського (фермерського) господарства Літвінова Леоніда Григоровича, с. Мар`янівка, Бобринецький район, Кіровоградська область, 27220

та до відповідача 2: Літвінова Леоніда Григоровича , АДРЕСА_1

про стягнення 35 631,49 грн

Представники сторін не приймали участь в судовому засіданні,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк", яка містить вимоги до Селянського (фермерського) господарства Літвінова Леоніда Григоровича та до Літвінова Леоніда Григоровича про солідарне стягнення заборгованості за договором №б/н від 22.02.2018 в розмірі 35 631,49 грн (35 388,19 грн - заборгованість за кредитом; 243,30 грн - заборгованість за відсотками з користування кредитом).

В обґрунтування позовних вимог позивач послався на невиконання Селянським (фермерським) господарством Літвінова Леоніда Григоровича зобов`язань за договором №б/н від 22.02.2018 в частині повернення кредитних коштів, яке забезпечено за договором поруки Літвіновим Леонідом Григоровичем за договором поруки №Р228664282 від 13.04.2018.

Ухвалою суду від 07.11.2022 відкрито провадження у справі №912/1522/22 за правилами спрощеного позовного провадження, судове засідання призначено на 06.12.2022 о 12:00 год, від позивача витребувано додаткові пояснення та докази, зокрема, подати господарському суду у п`ятиденний строк з дня отримання ухвали про відкриття провадження у справі: повний текст заяви на відкриття рахунка від 22.02.2018; документально підтверджені пояснення щодо надання поручителем - Літвіновим Леонідом Григоровичем згоди на зміну забезпеченого зобов`язання у будь-якій письмовій формі (додатковій угоді, листі, заяві, телеграмі).

В судове засіданні 06.12.2022 представники сторін не з`явились.

06.12.2022 на адресу суду надійшло клопотання позивача про відкладення розгляду справи у зв`язку із зайнятістю представника позивача в інших судових засіданнях. Витребувані документи позивачем не подано.

Ухвалою від 06.12.2022 розгляд справи відкладено на 22.12.2022 та повторно витребувано від позивача повний текст заяви на відкриття рахунка від 22.02.2018; документально підтверджені пояснення щодо надання поручителем - Літвіновим Леонідом Григоровичем згоди на зміну забезпеченого зобов`язання у будь-якій письмовій формі (додатковій угоді, листі, заяві, телеграмі).

В ухвалі від 06.12.2022 звернуто увагу позивача на положення ч. 4 ст.202, п. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Сторони явку представників в судове засідання 22.12.2022 не забезпечили, хоча належним чином повідомлені про розгляд справи; про поважність причин відсутності суд не повідомлено, будь-які заяви чи клопотання до суду від позивача не надходили.

Позивачем повторно не подано до суду витребуваних доказів.

Ухвалою від 22.12.2022 розгляд справи №912/1522/22 в судовому засіданні відкладено на 05.01.2023 о 09:30 год; ПОВТОРНО зобов`язано позивача надати суду: повний текст заяви на відкриття рахунка від 22.02.2018; документально підтверджені пояснення щодо надання поручителем - Літвіновим Леонідом Григоровичем згоди на зміну забезпеченого зобов`язання у будь-якій письмовій формі (додатковій угоді, листі, заяві, телеграмі).

В ухвалі від 22.12.2022 звернуто увагу позивача на положення ч. 4 ст.202, п. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

05.01.2023 господарський суд продовжив розгляд справи по суті.

В засідання суду 05.01.2023 представник сторін не з`явився, про поважність причин відсутності суд не повідомлено, будь-які заяви чи клопотання до суду від позивача не надходили.

Проте, під час підготовки повного тексту ухвали через канцелярію суду (05.01.2023 о 13:50) позивачем подано клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з проведенням перемовин з відповідачем щодо погашення заборгованості за кредитом.

Відповідно до частин 2, 3, 4 статті 120 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії.

Судом були вчинені всі належні дії для повідомлення позивача про призначені судові засідання - відповідні ухвали суду надсилалися на офіційну електронну адресу позивача, повідомлену ним як засіб зв`язку.

Відповідно до частини п`ятої статті 6 ГПК України суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу на їхні офіційні електронні адреси, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС) в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про ЄСІТС та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в ЄСІТС, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою (частина сьома статті 6 ГПК України).

Згідно з частинами п`ятою, шостою та сьомою статті 242 ГПК України:

- учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня;

- днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи.

- якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.

З 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) ЄСІТС: "Електронний кабінет", "Електронний суд" підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в ЄСІТС в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в ЄСІТС в добровільному порядку.

Відповідно до пункту 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували "Електронний кабінет", суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до "Електронного кабінету" таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Абзацом п`ятим пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що особам, які не мають зареєстрованих "Електронних кабінетів", документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.

Тобто чинним процесуальним законодавством передбачено два способи належного повідомлення сторони - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через "Електронний кабінет", у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 29.06.2022 у справі № 906/184/21.

Суд зазначає, що надсилання всіх процесуальних документів у даній справі, які надсилались позивачу було доставлено до електронного кабінету Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк".

Надсилання судом копій ухвали від 07.11.2022, від 06.12.2022 та від 22.12.2022 позивачу через "Електронний кабінет" в системі ЄСІТС відповідає приписам частин п`ятої та сьомої статті 6 ГПК України та зазначене судове рішення вважається врученим Товариству відповідно до частини сьомої статті 242 названого Кодексу.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 02.11.2022 у справі № 910/14088/21.

Про обізнаність позивача про розгляд справи свідчить подання ним клопотання про відкладення судового засідання.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до частин першої - четвертої ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За змістом ч.ч. 3-4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою. У разі неявки в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України, суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи, а також у разі неподання позивачем витребуваних судом доказів, необхідних для вирішення спору.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, у постанові від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19).

При цьому зміст частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що передбачена цими нормами процесуального права така процесуальна дія суду як залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання та неповідомлення про причини своєї неявки не залежить від того, чи була визнана судом явка позивача в судове засідання обов`язковою.

Аналогічні висновки Верховного Суду щодо застосування частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України викладені у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19.

Положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічний правовий висновок міститься у п. 8.2.4 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

Крім того, вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Подібний висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15.

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитися з подіями процесу (рішення ЄСПЛ у справі "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).

Виходячи з положень статей 42, 120, 196 ГПК України, учасник справи має право брати участь в судових засіданнях (особисто або через представника) або не брати участі в судових засіданнях, подавши клопотання про розгляд справи за його відсутності, крім випадків, коли суд визнав явку учасника обов`язковою. Тобто, учасник справи не може відмовитися від свого права на участь в судових засіданнях за принципом мовчання, його волевиявлення щодо цього має бути формалізовано.

Системний аналіз змісту частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 ГПК України свідчить про те, що процесуальним наслідком неявки позивача в судове засідання є залишення позову без розгляду.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому, наслідком якої є можливість повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Правове значення для прийняття судом рішення про залишення позову без розгляду з підстави нез`явлення позивача у судове засідання, передбаченої цими нормами процесуального права, має одночасна наявність таких обставин, так звані умови для залишення позову без розгляду у випадку неявки позивача в судове засідання: 1) належне повідомлення судом позивача про час і місце судового засідання; 2) неявка позивача в судове засідання або неповідомлення позивачем суду причин його неявки в судове засідання; 3) неподання позивачем суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.11.2022 у справі № 905/458/21 зазначив про те, що норми, закріплені у частині четвертій статті 202 та у пункті 4 частини першої статті 226 ГПК України, за методом правового регулювання є імперативними, що означає те, що відповідно до цих норм процесуального права у разі неявки позивача в судове засідання за умови, що він був належним чином повідомлений про час і місце судового засідання, не повідомив суд про причини його неявки та не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності, суд має імперативний процесуальний обов`язок залишити позов без розгляду.

Залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою позивача, який був належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання у справі, проте не повідомив суд про причини своєї неявки та не надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, є негативним правовим наслідком для позивача.

З урахуванням викладеного у цій постанові та за встановлених судами попередніх інстанцій обставин (нез`явлення позивача в підготовче засідання, належним чином повідомленого про дату, час та місце судового розгляду; не повідомлення позивачем про причини неявки; не подання суду заяви про розгляд справи за відсутності позивача), колегія суддів погоджується з висновком судів про наявність усіх обов`язкових умов (обставин) для застосування передбачених частиною четвертою статті 202 та пунктом 4 частини першої статті 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання, а саме залишення позову без розгляду.

Вказана правова позиція викладена в постанові Верховного суду від 19.12.2022 у справі № 910/1730/22.

Врахувавши викладене та встановивши, що позивач належним чином повідомлений про час і місце розгляду справи, однак тричі не з`явився в судове засідання з розгляду справи по суті та причини неявки суду не повідомив, а також не подав заяви про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.

Крім того, необхідно зазначити, що без витребуваних від позивача доказів, зокрема, повного тексту заяви на відкриття рахунка від 22.02.2018, господарський суд позбавлений можливості об`єктивно оцінити обставини справи, оскільки згідно обґрунтувань підстав позову на підставі вищезаначеної заяви відповідач 1 приєднався до Умов і Правил надання банківських послуг. Однак, надана разом з позовом копія заяви містить розрив по тексту за змістом першого та другого аркуша заяви, тобто у копії відсутня певна частина тексту заяви..

Позивач за витребуванням суду повний текст заяви не подав та не повідомив про поважність причин вказаного.

Відповідно до ч. 4 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Відповідно до ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Оскільки позов залишено без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям представника позивача в судове засідання, то підстави для повернення судом судового збору за подання позовної заяви відсутні.

Керуючись ст. 42, 46, 169, п. 4 ч. 1 ст. 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства комерційний банк "Приватбанк" до Селянського (фермерського) господарства Літвінова Леоніда Григоровича та Літвінова Леоніда Григоровича про стягнення 35 631,49 грн залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду у передбаченому Господарським процесуальним кодексом України порядку.

Копії ухвали надіслати Акціонерному товариству комерційний банк "Приватбанк" на офіційну електронну адресу через систему "Електронний суд"; Селянському (фермерському) господарству Літвінова Леоніда Григоровича за адресою: с. Мар`янівка, Бобринецький район, Кіровоградська область, 27220; Літвінову Леоніду Григоровичу за адресою: АДРЕСА_1 .

Повний текст ухвали складено та підписано 06.01.2023.

Суддя В.В.Тимошевська