УХВАЛА

про повернення позовної заяви

09.01.2023Справа № 910/14570/22

Суддя Господарського суду міста Києва Нечай О.В., розглянувши

позовну заяву Приватного підприємства "Дубекспо"

до 1. Державної податкової служби України,

2. Головного управління Державної податкової служби у м. Києві

про стягнення 30 360,00 грн

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Дубекспо" (далі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державної податкової служби України (далі - відповідач-1) та Головного управління Державної податкової служби у м. Києві (далі - відповідач-2) про стягнення 30 360,00 грн.

Вивчивши позовну заяву, суд дійшов висновку про наявність підстав для її повернення, з огляду на наступне.

Відповідно до частини першої статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Неприпустимість зловживання процесуальними правами є однією з основних засад (принципів) господарського судочинства (пункт 11 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України).

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини 2 статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Частина перша статті 43 Господарського процесуального кодексу України визначає, що учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 2 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства.

При цьому наведена норма не містить вичерпного переліку обставин, що можуть бути розцінені судом як зловживання процесуальними правами.

У позовній заяві Приватне підприємство "Дубекспо" неодноразово використовує образливі вислови, лайливо, некоректно, з застосуванням неповажних слів характеризує відповідачів та роботу їх посадових осіб, зокрема щодо виконання судового рішення, ухваленого на користь позивача.

Нецензурна лексика, образливі та лайливі слова чи символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям) не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.

Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) адміністративного судочинства, а також його завданню.

Такі висновки викладені Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14.03.2019 у справі № 9901/34/19.

Аналогічно Європейський суд з прав людини, застосовуючи підпункт ''а'' пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах ''Ржегак проти Чеської Республіки'' від 14 травня 2004 року (Rehak v. the Czech Republic, заява № 67208/01), ''Дюрінже та Грандж проти Франції'' від 4 лютого 2003 року (Duringer and Grunge v. France, заяви № 61164/00 і № 18589/02)).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.04.2021 у справі № 9901/23/21 звернула увагу на те, що якщо особа здійснює певну процесуальну дію не з метою виконання завдань судочинства, а для досягнення інших цілей (зокрема, образити, принизити учасників судового процесу, їхніх представників, суд, виявити до них і до їхніх дій власні негативні емоції), така особа виходить за межі дійсного змісту відповідного процесуального права, тобто зловживає ним. Правова система має бути спроможною ефективно захистити себе від цих дій. І саме на такий захист спрямовані заходи, які суд застосовує через зловживання учасником судового процесу процесуальними правами.

Дії учасників судового процесу та їхніх представників мають не лише за формою, але й за змістом відповідати завданню господарського судочинства. Зміст права на справедливий суд несумісний зі свідомим виявом учасником судового процесу чи його представником неповаги до честі, гідності, репутації іншого учасника, представника, суду тощо. Тому суди не повинні розглядати справи, в яких особа, яка ініціювала судовий процес, використовує її процесуальні права на шкоду іншим учасникам судового процесу й інтересам правосуддя.

У процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (аналогічні висновки Великої Палати Верховного Суду викладені у постановах від 13.03.2019 у справі № 199/6713/14-ц, від 14.03.2019 у справі № 9901/34/19, від 07.11.2019 у справі № 9901/324/19.).

Використання позивачем у позовній заяві принизливих, глумливих, образливих висловлювань щодо відповідачів та їх посадових осіб, на переконання суду, свідчить про зловживання позивачем своїми процесуальними правами.

За правилами ч. 3 ст. 45 Господарського процесуального кодексу України якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав для визнання зловживанням процесуальними правами подання Приватним підприємством "Дубекспо" позовної заяви такого змісту, а відтак необхідність повернення її останньому без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 43, 232 - 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного підприємства "Дубекспо" до Державної податкової служби України, Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про стягнення 30 360,00 грн повернути позивачу без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені статтями 254 - 256 Господарського процесуального кодексу України.

Додаток: позовна заява з додатками.

Суддя О.В. Нечай