ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

16.01.2023м. ДніпроСправа № 904/259/23

Суддя Євстигнеєва Н.М., розглянувши матеріали

за позовом Міністерства оборони України, м. Дніпро

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпропетровська фабрика нетканих матеріалів", м. Дніпро

про стягнення штрафних санкцій за договором

С У Т Ь С П О Р У :

Міністерство оборони України звернулося до господарського суду з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Дніпропетровська фабрика нетканих матеріалів" штрафних санкцій у сумі 9 484 273,56грн, з яких:

пеня у розмірі 0,1% в сумі 6 801 568,2грн,

втрати від інфляції в сумі 2 682 705,36грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням договору № 286/3/22/203 від 22.05.2022 на постачання меблів для дому (39140000-5) (матрац казармений, вид 2, тип 1, розмір 1850х650х60) в частині своєчасного та повного виконання зобов`язань з поставки товару в установлений договором строк.

Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2023 справу №904/259/23 передано на розгляд судді Євстигнеєвої Н.М.

Розглянувши подані матеріали, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху з наступних підстав.

Згідно пунктом 2 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

До позовної заяви додано клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у даній справі.

Клопотання мотивовано тим, що наразі бюджетні кошти усіх бюджетних програм Міністерства оборони України спрямовуються виключно на здійснення оборонних заходів, які у свою чергу включають в себе і закупівлю речового майна для військовослужбовців, та іншого майна вкрай необхідного для забезпечення особового складу Збройних Сил України речового майна, засобів індивідуального захисту для озброєння та військової техніки, підтримання справності, технічної придатності та модернізації зазначеного озброєння і техніки, матеріальних, фінансових, Інших ресурсів.

Дефіцит бюджетних коштів щодо забезпечення потреб оборонного бюджету України обговорюються на відповідних зібраннях (нарадах) органах вищого політичного (військового) управління. Зокрема зазначені проблеми висвітлені у багатьох службових листах відповідних департаментів Міністерства оборони України, зокрема у службовому листі від Департаменту державних закупівель та постачання матеріальних ресурсів від 05.09.2022 №286/3166 із відповідними розрахунками до Центрального управління оборонних ресурсів Генерального штабу Збройних Сил України та Командування Сил логістики Збройних Сил України щодо дефіциту бюджетних коштів на речове забезпечення військовослужбовців, також у службовому листі Департаменту фінансів Міністерства оборони України від 27.10.2022 №248/4929 із відповідними розрахунками до структурних підрозділів Міністерства оборони України та Генерального штабу Збройних Сил України, Адміністрації Державної спеціальної служби транспорту щодо дефіциту бюджетних асигнувань на потреби оборонного сектору, зокрема на забезпечення речовим майном військовослужбовців.

Так, сплата судового збору здійснюється в порядку і розмірі, встановленому Законом України "Про судовий збір".

За приписами статей 1, 2 Закону України "Про судовий збір" судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів і включається до складу судових витрат. Платниками судового збору є громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду.

Відповідно до п.1, п.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору становить 1,5 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв. Сплата судового збору за допомогою електронного платіжного засобу оформляється квитанцією платіжного термінала, чеком банкомата, сліпом або іншими документами за операціями з використанням електронних платіжних засобів у паперовій або електронній формі. Сплата судового збору за допомогою платіжного пристрою оформляється за допомогою касового документа (квитанції, чека, тощо), який містить усі обов`язкові реквізити касового документа (ч.1 ст.6 Закону України "Про судовий збір").

Судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України (ст. 9 Закону України "Про судовий збір").

Міністерство оборони України звернулося з позовом про стягнення 9 484 273,56грн (майновий позов), а отже судовий збір мав бути сплачений у розмірі 142 264,10грн (9 484 273,56грн * 1,5%).

У той же час заявником не додано жодних доказів на підтвердження сплати судового збору у встановленому порядку і розмірі.

За змістом положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Так, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Наведена норма містить виключний перелік умов, за наявності яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору, зменшити його розмір або звільнити від сплати судового збору.

При цьому, вказаною статтею передбачено право суду, а не обов`язок щодо відстрочки, розстрочки або звільнення заявника від сплати судового збору.

Вказане узгоджується з правою позицією Верховного Суду, яка, зокрема, викладена в ухвалі від 11.11.2019 у справі №908/870/19.

У розгляді питань, пов`язаних з відстроченням та розстроченням сплати судового збору, зменшенням його розміру або звільненням від його сплати (стаття 8 Закону) і застосуванням приписів Закону щодо пільг зі сплати судового збору (стаття 5 Закону) господарським судам слід враховувати таке.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі (п. 3.1 постанови пленуму Вищого господарського суду України від 21 лютого 2013 року №7 "Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України").

При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, відтак самі лише обставини, пов`язані з неприбутковістю та відсутністю коштів для сплати судового збору без надання відповідних доказів не можуть вважатися підставою, зокрема, для звільнення від такої сплати.

Більше того, наведеними вище правовими нормами Закону України "Про судовий збір" встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, відстрочити сплату судового збору.

Міністерство оборони України зазначає, що має дефіцит бюджетних коштів. Наразі бюджетні кошти усіх бюджетних програм Міністерства спрямовуються виключно на здійснення оборонних заходів.

До клопотання долучено лист від 23.08.2022 № 32938/с Департаменту державних закупівель на постачання матеріальних ресурсів Міністерства оборони України щодо додаткової потреби у бюджетних призначеннях та помісячних обсягах фінансування; Пропозицію № 57 щодо внесення змін до кошторисів та/або планів асигнувань розпорядників коштів нижчого рівня за КПКВ 2101020/3; Розрахунок додаткової потреби у бюджетних призначеннях та помісячних обсягах фінансування для забезпечення першочергових потреб Збройних Сил України в умовах воєнного стану у жовтні-грудні 2022 року.

Як зазначено в Постанові Великої Палати Верховного Суду від 28.04.2021 у справі № 640/3393/19, особа, яка утримується за рахунок державного бюджету, має право в межах бюджетних асигнувань здійснити розподіл коштів з метою забезпечення сплати судового збору, невжиття суб`єктом владних повноважень заходів щодо виділення коштів для сплати судового збору чи перерозподілу наявних кошторисних призначень не може вважатися поважною причиною пропуску процесуального строку для звернення до суду.

У справі "Рисовський проти України" Європейський Суд з прав людини "...підкреслює особливу важливість принципу "належного урядування". Він передбачає, що в разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок … і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси…".

Міністерство оборони України (Міноборони) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України. Міноборони є головним органом у системі центральних органів виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну політику з питань національної безпеки у воєнній сфері, сферах оборони і військового будівництва у мирний час та особливий період. Міноборони є центральним органом виконавчої влади та військового управління, у підпорядкуванні якого перебувають Збройні Сили та Держспецтрансслужба. Міноборони є уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі державної авіації (п. 1 Положення про Міністерство оборони України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 листопада 2014 року №671 (у редакції постанови Кабінету Міністрів України від 19 жовтня 2016 року № 730)).

Враховуючи викладене, а також перевіривши наведені доводи, надані докази та майновий стан заявника, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у даній справі.

Наведені обставини є підставою для залишення позовної заяви без руху.

Частиною 2 статті 174 ГПК України встановлено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Міністерству оборони України в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору до прийняття рішення у даній справі.

2. Позовну заяву залишити без руху.

3. Міністерству оборони України протягом 10 (десяти) днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви, а саме:

- надати докази сплати судового збору у встановленому розмірі 142 264,10грн та порядку;

- надати підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

4. Роз`яснити Міністерству оборони України, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась з позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили - 16.01.2023 та оскарженню не підлягає.

Суддя Н.М. Євстигнеєва