УХВАЛА

м. Київ

16.01.2023Справа № 908/1849/22

Суддя Господарського суду міста Києва Морозов С.М., розглянувши без виклику представників сторін

позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент", м. Запоріжжя

до 1. Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Запоріжжя Запорізької області, м. Запоріжжя

2. Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізької області, м. Запоріжжя

3. Державної казначейської служби України, м. Київ

про стягнення 120 000,00 грн, -

ВСТАНОВИВ:

20.09.2022 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Технохімреагент" (позивач) звернулось до Господарського суду Запорізької області із позовом про відшкодування немайнової шкоди за рахунок держави в розмірі 120 000,00 грн, завданої бездіяльністю Державної казначейської служби України щодо строків виконання рішення господарського суду Запорізької області від 15.11.2016 у справі №908/2300/16.

Ухвалою Господарського суду Запорізької області від 27.09.2022 року позовні матеріали у справі №908/1849/22 передані за підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.10.2022 року матеріали справи №908/1849/22 передано на розгляд судді Морозову С.М.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.11.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи ухвалено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у ній матеріалами.

06.12.2022 року до суду від Управління Державної казначейської служби України у Дніпровському районі м. Запоріжжя Запорізької області надійшов відзив на позовну заяву.

06.12.2022 року до суду від Головного управління Державної казначейської служби України у Запорізької області надійшов відзив на позовну заяву.

12.12.2022 року до суду від Державної казначейської служба України надійшов відзив на позовну заяву.

12.12.2022 року від позивача до суду надійшла заява про повернення поданих відповідачами відзивів.

20.12.2022 року від позивача до суду надійшла заява про повернення поданих відповідачами відзивів.

При цьому, судом встановлено, що в тексті ухвали Господарського суду міста Києва від 15.11.2022 було допущено описку, зокрема, помилково не зазначено найменування третього відповідача у вступній частині ухвали.

Частинами 1 та 2 статті 243 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд може з власної ініціативи або за заявою учасників справи виправити допущені в рішенні чи ухвалі описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується без повідомлення учасників справи, про що постановляється ухвала.

За ініціативою суду питання про внесення виправлень вирішується в судовому засіданні за участю учасників справи, проте їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

З аналізу вищевказаних положень процесуального закону вбачається, що призначення судового засідання для вирішення питання про виправлення описки є ініціативою суду.

За таких обставин, суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки поза межами судового засідання та без повідомлення учасників справи, оскільки допущена описка не впливає на суть ухваленого судового рішення та для її виправлення не встановлено необхідності заслуховування доводів учасників справи.

Зі змісту статті 243 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметичною вважається помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку з використанням несправної техніки.

Не є арифметичною помилкою, а отже і не може бути виправлене в порядку, передбаченому процесуальним законодавством, застосування неправильних методик підрахунку, помилкових вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Як на тому наголосив Верховний Суд в ухвалі від 18.01.2018 у справі №925/1076/16, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні, постанові або ухвалі), суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номеру і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), які мають технічний характер (тобто виникли при виготовленні тексту рішення).

В даному випадку, виправлення описки не зачіпає суті ухвали, у зв`язку з чим суд вбачає за необхідне виправити описку, допущену в ухвалі Господарського суду міста Києва від 15.11.2022.

Керуючись статтями 234, 243 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

1. Виправити в тексті ухвали Господарського суду міста Києва від 15.11.2022 у справі №908/1849/22 допущену технічну описку, а саме, у вступній частині ухвали зазначити третім відповідачем «3. Державної казначейської служби України (01601, м. Київ, вул. Бастіонна, буд. 6)».

2. Дана ухвала є невід`ємною частиною ухвали Господарського суду міста Києва 15.11.2022 у справі №908/1849/22.

Суддя C. МОРОЗОВ