УХВАЛА

м. Київ

18.01.2023Справа № 910/502/23

Суддя Гумега О.В., розглянувши

позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

про стягнення 3 028 721 959,45 грн

УСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - позивач, НЕК "Укренерго") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (далі - ДП "НАЕК "Енергоатом") про стягнення за Договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління від 27.06.2019 № 0063-03011/77-003-08-19-01074 заборгованість у розмірі 2 471 738 952,83 грн з ПДВ, пеню у розмірі 178 199 095,95 грн, штраф у розмірі 47 584 583,84 грн, три відсотка річних у розмірі 51 264 383,06 грн, інфляційні втрати у розмірі 279 934 943,77 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви № 01/1191 від 06.01.2023 (вх. № 502/23 від 06.01.2023), суд дійшов висновку, що вказана позовна заява і додані до неї документи підлягають поверненню, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

За змістом п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

Відповідно до ч. 2 ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Згідно з ч. 5 ст. 164 ГПК України до позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Частиною 3 статті 56 ГПК України визначено, що юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Частиною 1 статті 60 ГПК України визначено, що повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені, зокрема, довіреністю фізичної або юридичної особи.

Приписами ст. 237 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) визначається поняття та підстави представництва, відповідно до ч. 1, 3 якої представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов`язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє; представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Представник від імені особи, яку він представляє, здійснює тільки певні юридичні дії внаслідок повноваження. Наявність у представника повноважень є обов`язковою умовою будь - якого представництва.

Відповідно до ч. 3 ст. 244 ЦК України довіреність - це письмовий документ, що видається однією особою іншій особі для представництва перед третіми особами.

З поданої позовної заяви НЕК "Укренерго" вбачається, що вона підписана адвокатом Шатарською Т.Н.

До позовної заяви додано копію довіреності від 06.01.2023 № 0601-16, якою НЕК "Укренерго" в особі голови правління Кудрицького Володимира Дмитровича уповноважило Шатарську Тамілу Назімівну здійснювати від імені НЕК "Укренерго" такі дії, зокрема: "від імені НЕК "Укренерго" здійснювати претензійно-позовну роботу, спрямовану на захист майнових та інших прав НЕК "Укренерго", а також здійснювати всі процесуальні дії та захист законних інтересів НЕК "Укренерго» у всіх судах системи судоустрою України (незалежно від спеціалізації), визначеної Законом України "Про судоустрій і статус суддів" (в тому числі місцевих судах, апеляційних судах, Верховному Суді) з усіма правами, наданими чинним законодавством України позивачеві, відповідачеві, третій особі, заявнику, боржнику, за виключенням відмови від позову, підписання мирової угоди, визнання позову, зменшення позовних вимог.

Згідно наведеної довіреності визначено, що "Для виконання цієї довіреності Шатарській Тамілі Назімівні надається право підписувати відповідні документи, в тому числі, але не виключно, клопотання, заяви, заперечення, пояснення, заяви про зміну (виключно у сторону збільшення) позовних вимог, заяви про відкриття виконавчого провадження, скарги на дії державного виконавця, інші документи у виконавчому провадженні, тощо ...".

Разом з тим, зі змісту довіреності від 06.01.2023 № 0601-16 не вбачається, що голова правління НЕК "Укренерго" Кудрицький Володимир Дмитрович уповноважив Шатарську Тамілу Назімівну на підписання саме позовної заяви.

Позовна заява - процесуальний документ, за допомогою якого реалізується право на звернення до господарського суду.

Подання позовної заяви є формою реалізації права на позов.

Подання позову включає в себе дії позивача (самостійно або через уповноважених представників) щодо його безпосереднього звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів.

Відповідно до статі 161 ГПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом.

Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Заявами у розумінні ГПК України є: заява про збільшення або зменшення розміру позовних вимог, заява про зміну предмета або підстав позову (ст. 46); заява про залучення третіх осіб (ст. 50), заява про забезпечення позову (ст. 139), заява про відмову позивача від позову (ст. 191), про умови мирової угоди (ст. 192), заява про залишення позову без розгляду (ст. 226), заява при виправлення описок чи арифметичних помилок (ст. 243), заява про винесення додаткового рішення (ст. 244), заява про роз`яснення судового рішення (ст. 245), заява про перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами або виключними обставинами (ст. 322), заява про виправлення помилки у виконавчому документі та визнання його таким, що не підлягає виконанню (ст. 328), заява про поновлення пропущеного строку для пред`явлення виконавчого документу до виконання (ст. 329), заява про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, зміну способу та порядку виконання судового рішення (ст. 331), заява про зупинення виконання судового рішення (ст. 332), заява про заміну сторони її правнонаступником (ст. 334), заява про видачу дублікату виконавчого документа (пп. 19.4 п. 19 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України).

Суд також відзначає, що особи набувають статусу учасників справи лише після відкриття провадження у справі.

Згідно ч. 1 ст. 41 ГПК України у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За змістом статті 45 ГПК України сторонами в судовому процесі є позивачі і відповідачі.

Права та обов`язки учасників справи (сторін та третіх осіб) визначено статтею 42 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 ГПК учасники справи мають право:

1) ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень;

2) подавати докази; брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом; брати участь у дослідженні доказів; ставити питання іншим учасникам справи, а також свідкам, експертам, спеціалістам;

3) подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб;

4) ознайомлюватися з протоколом судового засідання, записом фіксування судового засідання технічними засобами, робити з них копії, подавати письмові зауваження з приводу їх неправильності чи неповноти;

5) оскаржувати судові рішення у визначених законом випадках;

6) користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

Враховуючи наведені норми у сукупності, суд зазначає, що право на підписання позовної заяви не входить до переліку прав, наданих чинним законодавством учаснику справи (позивачу), оскільки на час підписання позовної заяви та її подання до суду особа ще не має процесуального статусу учасника справи (позивача) і набуває його лише після відкриття провадження у справі.

За таких обставин, суду не доведено, що позовну заяву ПНЕК "Укренерго" підписано особою, яка має право її підписувати від імені позивача.

З огляду на наведене, оскільки позивачем не дотримано вимог ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, що є імперативними нормами, стосовно підписання позовної заяви особою, яка має права її підписувати, вказане є підставою для повернення позовної заяви на підставі п. 1 ч. 5 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України.

В той же час, суд наголошує, що відповідно до ч. 8 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву і додані до неї документи повернути Приватному акціонерному товариству "Національна енергетична компанія "Укренерго".

2. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 18.01.2023 та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 253 - 259 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Оксана ГУМЕГА