ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

05.01.2023 р. Справа № 914/61/23

Господарський суд Львівської області у складі судді Трускавецького В. П., розглянувши матеріали справи,

за позовом: Керівника Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області, м. Пустомити Львівської обл., в інтересах держави в особі,
позивача:Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека), м. Київ,
до відповідача:Товариства з обмеженою відповідальністю «Транс Компані», с. Косівець Городоцького р-ну Львівської обл.,
про:стягнення 10'294,19 грн плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування.
Представники сторін не викликались (не повідомлялись).
Встановив:

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Керівника Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області, в інтересах держави в особі, позивача: Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Транс Компані» про стягнення 10'294,19 грн плати за проїзд автомобільними дорогами загального користування.

Позов обґрунтовано тим, що 07.06.2019 посадовими особами Управління Укртрансбезпеки в Одеській області проведено габаритно-ваговий контроль вантажного автомобіля «DAF» д.н.з. НОМЕР_1 із напівпричепом «STАS» д.н.з. НОМЕР_2 , який належить відповідачу. В результаті здійснення габаритно-вагового контролю встановлено, що перевезення вантажів здійснювалося відповідачем з перевищенням вагових обмежень, за що останнього зобов`язано здійснити оплату на суму 341,01 євро, що в еквіваленті до національної валюти станом на 07.06.2019 становить 10'294,19 грн.

Як стверджує позивач, відповідач у строк визначений п. 31-1 постанови Кабінету Міністрів України «Про заходи щодо збереження автомобільних доріг загального користування» від 27.06.2007 № 879 добровільно не сплатив нараховану суму плати за проїзд.

Відповідно до частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Частинами 3 та 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

З наведених норм процесуального законодавства та приписів Закону України «Про прокуратуру» вбачається, що прокурор може бути процесуальним позивачем у справі - тобто особою, яка ініціює відкриття провадження у справі на захист прав і інтересів інших осіб чи держави у випадках, коли це прямо дозволено законом.

При цьому відповідно до Закону України «Про прокуратуру» підставами представництва прокуратурою інтересів держави є наявність порушення або загрози порушення інтересів держави та не здійснення або неналежне здійснення захисту цих інтересів органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим суб`єктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, та за відсутності такого органу.

Зазначений позов прокурор обґрунтовує порушенням інтересів держави в особі Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпека), яке полягає у тому, що несплата відповідачем штрафу за проїзд великовагових та (або) великогабаритних транспортних засобів автомобільними дорогами загального користування, призводить до ненадходження коштів до спеціального фонду Державного бюджету України та, відповідно, до зменшення коштів на фінансування розвитку мережі та утримання автомобільних доріг загального користування державного значення.

Листом від 24.10.2022 прокурор звернувся до Відділу державного нагляду (контролю) в Одеській області Державної служби України з безпеки на транспорті, у якому просив, окрім іншого, повідомити про те чи вживалися заходи для стягнення вказаної заборгованості з відповідача та чи погашена така заборгованість на даний час.

У відповідь вищезазначений лист позивач зазначив, що він не звертався до суду з позовними вимогами до ТзОВ «Транс Компані» у зв`язку із відсутністю матеріального забезпечення для сплати судового збору.

Отже, як з`ясовано судом, прокурором доведено підстави для представництва держави у суді при зверненні із даним позовом, вказані у позові обставини представництва підтверджується поданими доказами, реалізація захисту охоронюваних законом прав та інтересів держави щодо предмета позову до моменту звернення прокурора не здійснювалась шляхом пред`явлення позову, доказів протилежного до матеріалів справи не долучено.

Відповідно до пункту 2 частини першої та частини третьої статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи (абз. 1 ч. 3 ст. 12 ГПК України).

Частиною 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України визначено, що малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до частин першої, другої та третьої статті 247 Господарського процесуального кодексу України, у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті. При вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Статтею 252 ГПК України встановлено особливості розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження. Так, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться (ч. 2). Якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі. Підготовче засідання при розгляді справи у порядку спрощеного провадження не проводиться (ч. 3). Суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін (ч. 5).

За вказаних обставин, ознайомившись зі змістом позовної заяви та долученими до неї документами, враховуючи ціну позову, яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, керуючись зазначеними вище положеннями, суд дійшов висновку, що дана справа є малозначною, а тому її розгляд є можливим за правилами спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 4, 12, 20, 53, 120, 121, 162, 164, 176, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Позовну заяву прийняти до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження.

3. Розгляд справи по суті здійснювати без повідомлення учасників справи, в приміщенні Господарського суду Львівської області (адреса: 79014, м. Львів, вул. Личаківська, 128, 2-й поверх).

4. Встановити відповідачу строк впродовж 15 календарних днів з дня отримання цієї ухвали, для надання суду відзиву на позовну заяву відповідно до ст. 165 ГПК України. Відзив з доданими документами надіслати іншим учасникам процесу. Докази такого надіслання надати суду.

5. Встановити прокурору та позивачу строк впродовж 5 календарних днів з дня отримання відзиву на позов, для подання відповіді на відзив. У разі подання такої відповіді до суду, зобов`язати прокурора та позивача надіслати таку відповідь не пізніше наступного дня іншим учасникам у справі. Докази такого надіслання надати суду.

6. Встановити відповідачу строк впродовж 5 календарних днів з дня отримання відповіді на відзив, для подання заперечення. У випадку подання заперечення до суду не пізніше наступного дня надіслати його з доданими документами іншим учасникам процесу. Докази такого надіслання надати суду.

7. Роз`яснити, що в разі ненадання відповідачем у встановлений судом строк без поважних причин відзиву, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

8. Звернути увагу учасників процесу, що

8.1. Заяви та клопотання, які подаються до суду, повинні відповідати статтям 169-170 Господарського процесуального кодексу України.

8.2. У випадку подання доказів до суду у всіх учасників справи існує обов`язок надіслання копій таких доказів усім іншим учасникам справи заздалегідь (частина 9 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Суд повідомляє, що учасники справи, адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та інші особи мають право доступу до матеріалів даної справи в електронному вигляді в системі «Електронний суд» після реєстрації своїх офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

Суд звертає увагу сторін, що для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, доцільно зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (створити поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua та подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді по конкретній справі, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України. Детальнішу інформацію про переваги «Електронного суду» можна отримати на сторінці Господарського суду Львівської області на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет, а саме: https://lv.arbitr.gov.ua/sud5015/.

Надіслання учасниками судового процесу заяв, клопотань, скарг, відзивів та інших документів до суду необхідно здійснювати в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою, факсом або дистанційними методами зв`язку.

Для забезпечення належного та своєчасного обміну процесуальними документами та іншими поданими учасниками справи клопотаннями та заявами, учасникам справи необхідно повідомити суду та іншим учасникам справи свої електронні адреси чи інші засоби зв`язку, передбачені ст. 120 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Трускавецький В.П.