УХВАЛА

04 січня 2023 року

м. Київ

Справа № 922/6658/15

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Банаська О. О. - головуючого, Картере В. І., Пєскова В. Г.

розглянув матеріали касаційної скарги Акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк"

на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022

у складі колегії суддів: Мартюхіної Н. О. (головуючої), Здоровко Л. М., Фоміна В. О.

та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 21.11.2021

у складі судді Усатого В. О.

у справі за заявою боржника Фізичної особи-підприємця Мкртчяна Сергія Артушевича

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

05.07.2017 до Господарського суду Харківської області надійшла заява боржника - Фізичної особи-підприємця Мкртчяна Сергія Артушевича про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння, в якій заявник просив суд визнати за ним право власності на нежитлові приміщення цокольного поверху № № 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 23а, 24а, 25а, 28, 29, 30, 32, 32а, загальною площею 234,3 кв.м. та нежитлові приміщення підвалу № 1-7, загальною площею 221,3 кв.м., в літ. "А-4", загальною площею 455,6 кв.м., та витребувати вищезазначені об`єкти нерухомого майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 20.11.2017 у справі № 922/6658/15 відмовлено у задоволенні заяви боржника про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння у повному обсязі.

Постановою Харківського апеляційного господарського суду від 20.12.2017 апеляційну скаргу ФОП Мкртчяна С.А. задоволено; ухвалу Господарського суду Харківської області від 20.11.2017 у справі № 922/6658/15 скасовано та прийнято нове рішення, яким задоволено заяву боржника про визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння; визнано за боржником право власності на спірне майно.

Постановою Верховного Суду від 19.07.2018 касаційну скаргу ОСОБА_1 до якої приєдналася ОСОБА_2 на постанову Харківського апеляційного господарського суду від 20.12.2017 у справі № 922/6658/15 задоволено; постанову Харківського апеляційного господарського суду від 20.12.2017 у справі № 922/6658/15 та ухвалу Господарського суду Харківської області від 20.11.2017 у справі № 922/6658/15 скасовано; справу № 922/6658/15 направлено на новий розгляд до Господарського суду Харківської області.

За результатами нового розгляду справи ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.11.2021 у задоволенні заяви боржника, поданої з урахуванням клопотання про витребування з чужого незаконного володіння ОСОБА_1 на користь Мкртчяна С. А. нежитлових приміщень цокольного поверху № № 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 23а, 24а, 25а, 28, 29, 30, 32, 32а, загальною площею 234,3 кв.м. та нежитлові приміщення підвалу № 1-7, загальною площею 221,3 кв.м., в літ. "А-4", загальною площею 455,6 кв.м., які розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , - відмовлено.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 апеляційні скарги Фізичної особи-підприємця Мкртчяна Сергія Артушевича та Акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк" на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.11.2021 у справі № 922/6658/15 залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.11.2021 у справі №922/6658/15 залишено без змін.

09.12.2022 Акціонерне товариство "Креді Агріколь Банк" звернулось до Верховного Суду із касаційної скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.11.2021 у справі № 922/6658/15.

Одночасно в прохальній частині касаційної скарги порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 922/6658/15 визначено колегію суддів Верховного Суду: Банасько О. О. (головуючий), Васьковський О. В., Пєсков В. Г., що підтверджується протоколом передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 19.12.2022.

З огляду на перебування судді Васьковського О. В. у відпустці, автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи визначено колегію суддів Верховного Суду: Банасько О. О. (головуючий), Картере В. І., Пєсков В. Г., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.01.2023.

Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.

Відповідно до статті 288 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Згідно цієї норми суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку, повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

Оскаржена постанова Східного апеляційного господарського суду прийнята 21.02.2022 (повний текст складено 11.08.2022).

В обґрунтування заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, скаржником зазначено, що подання 09.12.2022 касаційної скарги на оскаржену постанову є повторним, позаяк вперше касаційна скарга була подана 22.09.2022. Так, скаржник посилається, що ухвалою Верховного Суду від 30.09.2022 поновлено строк на касаційне оскарження, касаційну скаргу залишено без руху, однак ухвалою Верховного Суду від 21.10.2022 касаційну скаргу було повернуто скаржнику без розгляду з огляду на неусунення її недоліків в частині надання доказів сплати судового збору та документів за якими визначено вартість спірного майна.

З огляду на зазначене, звертаючись 09.12.2022 повторно із касаційною скаргою, скаржник зазначає, що пропуск строку зумовлений тривалістю проведення оцінки спірного майна, що підтверджується копією звіту про оцінку майна від 28.11.2022.

Зазначені обставини, на думку скаржника підтверджують наявність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження.

Колегія суддів зазначає, що подання повторної касаційної скарги з моменту повернення судом вперше поданої касаційної скарги має здійснюватись з урахуванням розумних строків та без зайвих зволікань.

З урахуванням наведеного, судом встановлено, що копію ухвали Верховного Суду від 21.10.2022 про повернення вперше поданої касаційної скарги, скаржником отримано 26.10.2022 (відповідно до трек номеру поштового відправлення № 029).

Водночас, у клопотанні про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень при повторному зверненні 09.12.2022 до суду касаційної інстанції скаржник не зазначає дату звернення його до суб`єкта оціночної діяльності з метою проведення оцінки спірного майна для визначення розміру судового збору, який має бути сплачений за подання касаційної скарги, позаяк зі звіту з оцінки, складеного 28.11.2022 достеменно не вбачається, що скаржник намагався вчинити всі залежні від нього процесуальні дії у розумний строк для реалізації свого права на касаційне оскарження, а саме повторного звернення з касаційною скаргою з моменту отримання ухвали про повернення вперше поданої касаційної скарги.

За змістом процесуального закону поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Відтак, колегія суддів, розглянувши наведені обґрунтування причин пропуску процесуального строку на касаційне оскарження, дійшла висновку, що підстави, наведені скаржником у клопотанні, не можуть вважатися поважними з огляду на таке.

Згідно з частиною першою статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що оскаржує судове рішення та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій, що підтверджені належними доказами.

Зі змісту наведеної правової норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

З метою виконання процесуального обов`язку дотримання строку на касаційне оскарження судових рішень особа, яка має намір подати касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії, в тому числі спрямовані на своєчасне одержання судових рішень, а також якісну підготовку касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.

Отже, можливість поновлення судом касаційної інстанції пропущеного строку не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується з наявністю поважних причин пропуску строку звернення зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Лише факт подання стороною заяви про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду поновити цей строк, оскільки заява про поновлення строку для подання касаційної скарги з огляду на приписи статті 119 ГПК України повинна містити обґрунтування поважності причин пропуску цього строку.

Колегія суддів звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.89 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) (заява N 11681/85) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

ГПК України не пов`язує право суду відновити пропущений строк з певним колом обставин, що спричинили пропуск строку. Отже, в кожному випадку суд з урахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює докази, що наведені в обґрунтування клопотання про його відновлення, та робить мотивований висновок щодо поважності/неповажності причин пропуску строку.

Згідно з частиною першою статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому суд касаційної інстанції враховує позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні у справі Пономарьов проти України від 03.04.2008 № 3236/03, згідно з якою сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

У справі "Устименко проти України" (Рішення від 29.10.2015) Європейський суд з прав людини зазначив, що задовольнивши клопотання про поновлення процесуального строку, не посилаючись при цьому на жодні конкретні обставини справи, і просто обмежившись вказівкою на наявність у відповідача "поважних причин" для поновлення пропущеного строку оскарження, національним судом було порушено пункт 1 статті 6 Конвенції.

Приписами частини третьої статті 288 ГПК України передбачено, що строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що скаржником до клопотання не додано належних і допустимих доказів, які б свідчили про наявність поважних причин, що перешкоджали скаржнику звернутися до суду касаційної інстанції в межах розумних та встановлених строків повторно.

Можливість поновлення пропущеного строку судом касаційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку, обов`язок доведення яких відповідними доказами покладено на скаржника.

З огляду на викладене колегія суддів визнає неповажними підстави, наведені скаржником в обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 та ухвали Господарського суду Харківської області від 22.11.2021 у справі № 922/6658/15

Відповідно до частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Частиною другою статті 174 ГПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Відтак, суд зазначає, що касаційна скарга Акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.11.2021 у справі № 922/6658/15 підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги, а саме надання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження з відповідним обґрунтуванням та наданням доказів на підтвердження наявності підстав поновлення строку (зокрема копії заяви скаржника до суб`єкта оціночної діяльності, копії укладеного договору на проведення оцінки спірного майна тощо).

На підставі викладеного та керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292, 304, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Визнати неповажними підстави, наведені Акціонерним товариством "Креді Агріколь Банк" в обґрунтування поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.11.2021 у справі № 922/6658/15.

2. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Креді Агріколь Банк" на постанову Східного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 22.11.2021 у справі № 922/6658/15 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги тривалістю 10 днів з дня вручення копії цієї ухвали.

4. Роз`яснити скаржнику, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційну скаргу буде або повернуто на підставі частини п`ятої статті 292 ГПК України, або відмовлено у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. О. Банасько

Судді В. І. Картере

В. Г. Пєсков