ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 року Справа № 906/864/21

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Миханюк М.В., суддя Саврій В.А. , суддя Павлюк І.Ю.

секретар судового засідання Олійник Т.М.

за участю представників сторін:

позивача: Вірьовкіна О.І., адвоката, ордер на надання правничої (правової) допомоги від 23.09.2021 Серія АМ №1014940

відповідача: не з`явився

третьої особи: не з`явився

скаржника: Мазур О.О., представника згідно довіреності від 07.11.2022

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області на ухвалу господарського суду Житомирської області, постановлену 05.10.22р. суддею Шніт А.В. о 10:16 у м.Житомирі, повний текст складено 11.10.22р. у справі № 906/864/21

за позовом Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради

до Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Головне управління Державної казначейської служби України у Житомирській області

про стягнення 128 557,29 грн

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 05.10.22 заяву Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради від 06.09.2022 про заміну сторони виконавчого провадження задоволено. Замінено боржника у справі №906/864/21 Головне управління ДФС у Житомирській області (10003, м.Житомир, вул.Юрка Тютюнника, буд.7, ідентифікаційний код 39459195) на його правонаступника Головне управління ДПС України у Житомирській області (10003, м.Житомир, вул.Юрка Тютюнника, буд. 7, ідентифікаційний код 44096781).

В обґрунтування ухвали, суд з посиланням на ст. ст. 52 , 334 ГПК України, ст.ст. 5, 21 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади", п. 6 Порядку здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 жовтня 2011 року №1074, Постанову Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 "Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України", постанову Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", Розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №682-р, Положення "Про Головне управління ДПС у Житомирській області", затвердженого наказом ДПС України №14 від 12.07.2019, Постанову Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893 "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби", наказ Державної податкової служби України від 30.09.2020 № 529 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", Положенням про Головне управління ДПС у Житомирській області, затвердженого наказом ДПС від 12.11.2020 №643 вказав, що Головне управління ДПС у Житомирській області (код ЄДРПОУ ВП 44096781) як відокремлений підрозділ ДПС, до якого перейшли права та обов`язки Головного управління ДПС у Житомирській області () як правонаступника Головного управління ДФС у Житомирській області (), є правонаступником боржника (відповідача) у справі, а тому суд вважає вимоги заяви про заміну сторони виконавчого провадження обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Не погодившись із постановленою ухвалою, скаржник звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Житомирської області від 05.10.2022 року у справі № 906/864/21 та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви Житомирського комунального комерціалізованого підприємства М`ясомолторг Житомирської обласної ради про заміну сторони виконавчого провадження.

Так, з посиланням на ст.ст. 52, 334 ГПК України, п. 41.1 ст. 41 Податкового кодексу України, Постанову Кабінету Міністрів України № 1200 від 18.12.2018 "Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України", Положення про Державну податкову службу, затвердженому постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 № 227, Постанову Кабінету Міністрів України № 537 від 19.06.2019 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", Наказ Державної податкової служби України № 14 від 12.07.2019 "Про затвердження положень про територіальні органи ДПС", Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 № 682-р "Питання Державної податкової служби", Наказ Державної податкової служби України від 28.08.2019 №36, Наказ Головного управління ДПС у Житомирській області від 29.08.2019 №6, ст. 104 Цивільного кодексу України, постанову Верховного Суду від 12.06.2018 у справі № 2а-23895/09/1270 скаржник зауважує, що відповідно до відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Головне управління ДФС у Житомирській області з 02.08.2019 перебуває в стані припинення, відсутній запис про припинення державної реєстрації та на дату надання письмових пояснень - не ліквідоване, продовжує здійснюватися ліквідаційна процедура.

Зазначає, що у межах вирішення питання, яке є предметом розгляду в цій справі, для встановлення факту публічного правонаступництва визначальним є встановлення або припинення первісного суб`єкта - ДФС України, або переходу його функцій (адміністративної компетенції), з яких виник спір до ДПС України.

Вважає, що Господарський суд Житомирської області при прийнятті ухвали від 05.10.2022 не врахував висновки щодо застосування норма права, викладені у постанові Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у постанові від 11.02.2021 у справі № 826/9815/18, який зазначив що, якщо спір виник з приводу реалізації суб`єктом владних повноважень, що припиняється, його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту його вибуття з правовідносин, щодо яких виник спір, унаслідок, зокрема, передачі розпорядчим актом Кабінету Міністрів України його адміністративної компетенції іншому (іншим) суб`єктам владних повноважень. Якщо спір виник у відносинах, що не пов`язані з реалізацією суб`єктом владних повноважень його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту припинення сторони - суб`єкта владних повноважень.

На переконання скаржника, постанова Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року N 1200 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року N 682-р свідчать про компетенційне адміністративне (публічне) правонаступництво ДПС України, тобто про перехід до ДПС України функцій ДФС України у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску. Аналогічну правову позицію висловив Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.04.2022 по справі № 910/8252/21.

З посиланням на Постанову Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893 «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби», наказ Державної податкової служби України від 30.09.2020 № 529 «Про утворення територіальних органів Державної податкової служби», наказ від 12.11.2020 № 643 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС», постанову Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду від 30.12.2020 у справі № 805/4361/17-а вказує, що з 01.01.2021 відбулося фактичне (компетенційне) адміністративне правонаступництво, оскільки саме норми адміністративного права врегулювали умови та порядок передання компетенції від ліквідованого територіального органу ДПС як юридичної особи публічного права до територіального органу ДПС як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України. У свою чергу, територіальний орган ДПС як юридична особа публічного права втратив адміністративну процесуальну правоздатність органу, який згідно із законом виконує функції, зокрема у сфері реалізації державної податкової політики.

Також, скаржник вважає, що, суть спору у цій справі не стосується публічно-владних функцій, що були передані ДПС України, і на момент вирішення судом питання про заміну сторони виконавчого провадження до ЄДР не був внесений запис про припинення ДФС України, вважає, що висновок суду першої інстанції про вибуття ДФС України і наявність підстав для її заміни на ДПС України є передчасним.

Разом з тим, з посиланням на постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.09.2019 по справі № 916/376/15-г вважає, що наведені в ухвалі суду першої інстанції постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України у своїй сукупності підтверджують лише перехід до ГУ ДПС у Житомирській області владних функцій та повноважень попереднього державного органу - ГУ ДФС у Житомирській області, тоді як перехід майнових прав, в тому числі майнових зобов`язань відповідача згідно рішення суду у даній справі, має підтверджуватись передавальним актом установи.

А тому, на переконання скаржника, відсутні наявні правові підстави заміни як сторони у виконавчому провадженні територіального органу ДФС як юридичної особи публічного права на територіальний орган ДПС утворений як її відокремлений підрозділ.

У відзиві на апеляційну скаргу Житомирське комунальне комерціалізоване підприємство "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради наводить свої міркування на спростування доводів скаржника та вказує на законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції.

Просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги повністю та залишити ухвалу Господарського суду Житомирської області від 05.10.2022 по справі №906/864/21 без змін.

В судовому засіданні в режимі відеоконференції представник скаржника підтримала доводи викладені в апеляційній скарзі та надала пояснення на обґрунтування своєї позиції. Просить скасувати ухвалу Господарського суду Житомирської області від 05.10.2022 у справі № 906/864/21 та прийняти нове рішення, яким відмовити в задоволенні заяви Житомирського комунального комерціалізованого підприємства М`ясомолторг Житомирської обласної ради про заміну сторони виконавчого провадження.

Представник Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради в режимі відеоконференції заперечив проти задоволення апеляційної скарги з підстав викладених у відзиві та надав пояснення на обґрунтування своєї позиції. Просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги повністю та залишити ухвалу Господарського суду Житомирської області від 05.10.2022 по справі №906/864/21 без змін.

Третя особа та відповідач не забезпечили явку своїх представників у судове засідання апеляційного господарського суду, хоча про час та місце апеляційного перегляду справи повідомлялися заздалегідь та належним чином, що підтверджується надісланням ухвали на електронні адреси.

Таким чином, враховуючи норми ст.ст.269, 273 ГПК України про межі перегляду справ в апеляційній інстанції, строки розгляду апеляційної скарги, та той факт, що неявка в засідання суду представників відповідача та третьої особи, належним чином та відповідно до законодавства повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає перегляду оскарженої ухвали, а тому, колегія суддів визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представників останніх, за наявними у справі доказами.

Заслухавши пояснення представників скаржника та позивача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши повноту з`ясування та доведеність всіх обставин, що мають значення для справи, відповідність висновків, викладених в ухвалі місцевого господарського суду, обставинам справи, правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права при винесенні оскарженої ухвали, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду встановила наступне.

Рішенням Господарського суду Житомирської області від 16.12.2021 ухвалено позов Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради до Головного управління ДФС у Житомирській області, за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Головне управління Державної казначейської служби України у Житомирській області, про стягнення 128 557,29грн задовольнити; стягнути з Державного бюджету України на користь Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради 128 557,29грн заборгованості; стягнути з Головного управління ДФС у Житомирській області на користь Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради 2 270,00грн судового збору, 6 000,00грн витрат на оплату послуг адвоката.

Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 04.04.2022 апеляційну скаргу Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області задоволено частково; рішення Господарського суду Житомирської області від 16.12.2021 у справі №906/864/21 в частині стягнення заборгованості за Договором зберігання №20/02/18 від 20.02.2018 з Головного управління Державної казначейської служби України в Житомирській області скасовано; у цій частині прийняте нове рішення, яким стягнуто з Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області на користь Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради 128 557,29грн заборгованості; у решті - рішення залишено без змін.

Господарський суд Житомирської області на примусове виконання постанови Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.05.2019 видав наказ №906/864/21 від 20.06.2022 про стягнення з Головного управління Державної фіскальної служби у Житомирській області на користь Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради 128 557,29 грн заборгованості, а також на примусове виконання рішення Господарського суду Житомирської області від 16.12.2021 - наказ №906/864/21 про стягнення з Головного управління ДФС у Житомирській області на користь Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради 2 270,00грн судового збору і 6 000,00грн витрат на оплату послуг адвоката.

06.09.2022 через підсистему "Електронний суд" від Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради надійшла заява про заміну сторони виконавчого провадження у справі, а саме: боржника на його правонаступника - Головне управління Державної податкової служби України у Житомирській області ВП 44096781. Заява обґрунтована тим, що відповідно до постанови Кабінету Міністрів України №537 від 19.06.2019 Головне управління ДФС у Житомирській області ліквідовано.

16.09.2022 представник Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" через підсистему "Електронний суд" надіслав додаткові пояснення до заяви про заміну боржника, в яких вказано, що згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 та п. 4 постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537 Головне управління ДПС у Житомирській області є правонаступником прав Головного управління ДФС у Житомирській області (первинного боржника). Постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 №893 ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи ДПС, зокрема Головне управління ДПС у Житомирській області (). Наказом ДПС України від 30.09.2020 №529 утворено як відокремлені підрозділи ДПС територіальні органи, у тому числі Головне управління ДПС у Житомирській області (). За твердженням заявника, правонаступником прав та обов`язків боржника - Головного управління ДФС у Житомирській області є Головне управління ДПС у Житомирській області як відокремлений підрозділ ().

Як зазначалося вище, ухвалою Господарського суду Житомирської області від 05.10.22 заяву Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради від 06.09.2022 про заміну сторони виконавчого провадження задоволено. Замінено боржника у справі №906/864/21 Головне управління ДФС у Житомирській області (10003, м.Житомир, вул.Юрка Тютюнника, буд.7, ідентифікаційний код 39459195) на його правонаступника Головне управління ДПС України у Житомирській області (10003, м.Житомир, вул.Юрка Тютюнника, буд. 7, ідентифікаційний код 44096781).

Колегія суддів не погоджується із таким висновком суду першої інстанції, з огляду на таке.

Так, згідно із нормами статті 52 ГПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника у зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

Процесуальне правонаступництво в розумінні статті 52 ГПК України допускається на будь-якій стадії судового процесу.

Як вже зазначалося, процесуальне правонаступництво є похідним від матеріального та випливає з юридичних фактів правонаступництва (заміни сторони у матеріальному правовідношенні її правонаступником). У зв`язку з цим для вирішення судом питання про процесуальну заміну сторони у справі необхідна наявність відповідних первинних документів, які підтверджують факт вибуття особи з матеріального правовідношення та перехід її прав та обов`язків до іншої особи - правонаступника.

Адже процесуальне правонаступництво, передбачене статтею 52 ГПК України, - це перехід процесуальних прав та обов`язків сторони у справі до іншої особи у зв`язку з вибуттям особи у спірному матеріальному правовідношенні.

Разом з тим, відповідно до правової позиції, викладеної Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 30.06.2020 у справі № 264/5957/17 (провадження №14-37цс20) поняття «правонаступництво юридичної особи», «правонаступництво прав та обов`язків юридичної особи» і «процесуальне правонаступництво юридичної особи-сторони у справі» мають різний зміст.

Правонаступництво юридичної особи має місце у випадку її припинення шляхом реорганізації: злиття, приєднання, поділу, перетворення (частина перша статті 104 ЦК України). У такому разі відбувається одночасне правонаступництво (передання) прав і обов`язків юридичної особи або, іншими словами, одночасне правонаступництво щодо майна, прав і обов`язків юридичної особи (частина друга статті 107 ЦК України). Тому правонаступництво юридичної особи, так само як і спадкове правонаступництво (стаття 1216 ЦК України), завжди є універсальним, тобто передбачає одночасний перехід до правонаступника за передавальним актом або розподільчим балансом (частина перша статті 104, статті 106 - 109 ЦК України) і прав, і обов`язків юридичної особи, яка припиняється шляхом реорганізації.

Натомість правонаступництво прав та обов`язків юридичної особи не завжди є наслідком правонаступництва юридичної особи. А тому перше може бути не тільки універсальним (частина перша статті 104 ЦК України), але й сингулярним, тобто таким, за якого до правонаступника переходить певне право кредитора чи обов`язок боржника.

Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки (частина перша статті 11 ЦК України). Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини, інші юридичні факти (пункти 1 і 4 частини другої вказаної статті). Цивільні права та обов`язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства (частина третя цієї статті). У випадках, встановлених актами цивільного законодавства або договором, підставою виникнення цивільних прав та обов`язків може бути настання або ненастання певної події (частина шоста статті 11 ЦК України), наприклад, смерті фізичної особи.

Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку (частина перша статті 509 ЦК України). Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу (частина друга статті 509 ЦК України).

Внаслідок певної дії чи події сторону у зобов`язанні можна замінити на іншу особу, яка є її правонаступником або стосовно лише цивільних прав (обов`язків), або одночасно щодо цивільних прав і обов`язків. Іншими словами, заміна сторони у зобов`язанні може бути наслідком або сингулярного правонаступництва [зокрема, на підставах договорів купівлі-продажу (частина третя статті 656 ЦК України), дарування (частина друга статті 718 ЦК України), факторингу (глава 73 ЦК України), або універсального правонаступництва (у випадку реорганізації юридичної особи (частина перша статті 104 ЦК України) чи спадкування (стаття 1216 ЦК України)]. Якщо означена заміна є неможливою внаслідок того, що правовідношення не допускає правонаступництва, таке правовідношення припиняється (статті 608, 609, 1219 ЦК України). Зобов`язання припиняється і тоді, коли правовідношення допускає правонаступництво, боржник був замінений правонаступником, але до останнього кредитор не заявив вимогу у визначений законом строк.

Боржник у зобов`язанні може бути замінений іншою особою (переведення боргу) лише за згодою кредитора, якщо інше не передбачено законом (стаття 520 ЦК України). Крім випадків, коли заміна кредитора не допускається (стаття 515 ЦК України), кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою, зокрема, внаслідок передання ним його прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги) (пункт 1 частини першої статті 512 ЦК України) чи правонаступництва (пункт 2 вказаної частини), яке за змістом тієї ж частини є універсальним). До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 514 ЦК України). Тобто правонаступництво прав чи обов`язків юридичної особи (кредитора або боржника) можливе і без правонаступництва юридичної особи у випадках заміни сторони у зобов`язанні.

Для процесуального правонаступництва юридичної особи, яка є стороною чи третьою особою у судовому процесі, необхідне встановлення або правонаступника такої юридичної особи внаслідок її припинення шляхом реорганізації, або правонаступника окремих її прав чи обов`язків внаслідок заміни сторони у відповідному зобов`язанні. В обох випадках для встановлення процесуального правонаступництва юридичної особи суд має визначити підстави такого правонаступництва, а також обсяг прав та обов`язків, який перейшов до правонаступника у спірних правовідносинах.

Згідно з частиною першою статті 52 ГПК України у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу.

Публічне правонаступництво органів державної влади є окремим, особливим видом правонаступництва. Під таким терміном розуміється перехід в установлених законом випадках прав та обов`язків одного суб`єкта права іншому. При цьому обов`язок щодо відновлення порушених прав особи покладається на орган, компетентний відновити такі права. Такий підхід про перехід до правонаступника обов`язку відновити порушене право відповідає принципу верховенства права, оскільки метою правосуддя є ефективне поновлення порушених прав, свобод і законних інтересів.

У спорах, які виникають з публічних правовідносин, де оскаржуються рішення (дії, бездіяльність) державного органу, пов`язані зі здійсненням функції від імені держави, стороною є сама держава в особі того чи іншого уповноваженого органу. Функції держави, які реалізовувалися ліквідованим органом, не можуть бути припинені та підлягають передачі іншим державним органам, за винятком того випадку, коли держава відмовляється від таких функцій взагалі.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постановах від 13.03.2019 (справа № 524/4478/17) та від 20.02.2019 (справа № 826/16659/15).

Отже, правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) іншому або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний Суд у постанові від 12.06.2018 у справі № 2а-23895/09/1270.

У такому разі також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю публічного правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама собою повинна бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

При цьому можна виділити дві форми адміністративного (публічного) правонаступництва: 1) фактичне (або компетенційне адміністративне правонаступництво), тобто таке, де вирішуються питання передачі фактичних повноважень від одного до іншого органу, посадової особи (або повноважень за компетенцією) та 2) процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво.

Фактичне (компетенційне) адміністративне (публічне) правонаступництво - це врегульовані нормами адміністративного права умови та порядок передання адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого, який набуває певні владні повноваження внаслідок ліквідації органу чи посади суб`єкта владних повноважень, припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення компетенції органу публічної адміністрації чи припинення повноважень посадової особи.

Процесуальне адміністративне (публічне) правонаступництво - це унормована можливість заміни адміністративним судом (на будь-якій стадії процесу судового розгляду справи в суді першої, апеляційної та касаційної інстанцій (крім випадків перегляду справи за винятковими чи нововиявленими обставинами)) сторони чи третьої особи іншим суб`єктом, коли права та обов`язки суб`єкта владних повноважень перейшли від сторони (в адміністративній справі) до іншого суб`єкта владних повноважень, а також можливість суб`єкта публічної адміністрації (правонаступника) вступити в судовий процес як сторона чи третя особа.

При визначенні процесуального адміністративного (публічного) правонаступництва суд повинен виходити з того, хто є правонаступником у спірних правовідносинах, і враховувати таке: якщо під час розгляду справи буде встановлено, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржуються, припинили свою діяльність, то суд повинен залучити до участі у справі їхніх правонаступників.

У разі ж відсутності правонаступників суд повинен залучити до участі у справі орган, до компетенції якого належить ухвалення рішення про усунення порушень прав, свобод чи інтересів позивача. У разі зменшення обсягу компетенції суб`єкта владних повноважень, не пов`язаного з припиненням його діяльності, до участі у справі як другого відповідача суд залучає іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого передані або належать функції чи повноваження щодо вирішення питання про відновлення порушених прав, свобод чи інтересів позивача.

Отже, підставою для переходу адміністративної компетенції від одного суб`єкта владних повноважень до іншого (набуття адміністративної компетенції) є події, що відбулися із даним суб`єктом.

Вказана правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.12.2021 у справі № 9901/348/19, яка була опублікована у Єдиному державному реєстрі судових рішень 22.12.2021.

Крім того, того судом апеляційної інстанції встановлено, що Постановою Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 "Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України" утворено Державну податкову службу України та Державну митну службу України, реорганізувавши Державну фіскальну службу шляхом поділу. Встановлено, що Державна податкова служба та Державна митна служба є правонаступниками прав та обов`язків реорганізованої Державної фіскальної служби у відповідних сферах діяльності. Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення Державної податкової служби та Державної митної служби.

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби" утворено як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком 1. Згідно з додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537, утворено, зокрема Головне управління ДПС у Житомирській області.

Згідно з додатком 2 постанови Кабінету Міністрів України від 19.06.2019 №537, Головне управління ДФС у Житомирській області реорганізується шляхом приєднання до Головного управління ДПС у Житомирській області.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №682-р оголошено про початок роботи Державної податкової служби України.

Відповідно до наказу Головного управління ДПС у Житомирській області від 29.08.2019 №6 "Про початок діяльності Головного управління ДПС у Житомирській області", з 29.08.2019 Головним управлінням ДПС у Житомирській області розпочато виконання функцій і повноважень, визначених Положенням про Головне управління ДПС у Житомирській області, затвердженого наказом ДПС від 12.07.2019 №14 "Про затвердження положень про територіальні органи ДПС".

Згідно з пунктом 1 Положення "Про Головне управління ДПС у Житомирській області", затвердженого наказом ДПС України №14 від 12.07.2019, ГУ ДПС у Житомирській області є правонаступником усіх прав та обов`язків Головного управління ДФС у Житомирській області.

Отже, на момент постановлення ухвали суду від 05.10.2022 Головне управління ДФС у Житомирській області вже перебувало у стані припинення з 02.08.2019, проте відсутній запис про припинення його державної реєстрації.

Таким чином, на переконання колегії суддів у даній справі слід врахувати висновки щодо застосування норм права, викладені у постанові Верховного Суду від 11.02.2021 у справі №826/9815/18.

Так, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду щодо питання правонаступництва ДФС і ДПС вказав таке:

отже, якщо спір виник з приводу реалізації суб`єктом владних повноважень, що припиняється, його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту його вибуття з правовідносин, щодо яких виник спір, унаслідок, зокрема, передачі розпорядчим актом Кабінету Міністрів України його адміністративної компетенції іншому (іншим) суб`єктам владних повноважень (пункт 24);

якщо спір виник у відносинах, що не пов`язані з реалізацією суб`єктом владних повноважень його компетенції, підстави для правонаступництва виникають з моменту припинення сторони - суб`єкта владних повноважень (пункт 25);

постанова Кабінету Міністрів України від 18.12.2018 №1200 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 21.08.2019 №682-р свідчать про компетенційне адміністративне (публічне) правонаступництво ДПС України, тобто про перехід до ДПС України функцій ДФС України у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску (пункт 35);

відповідно до частин першої, п`ятої статті 104 Цивільного кодексу України юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників (пункт 40);

юридична особа є такою, що припинилася, з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення (пункт 41).

За наведеного, на переконання колегії суддів, Постанова Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2018 року N 1200 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 21 серпня 2019 року N 682-р свідчать про компетенційне адміністративне (публічне) правонаступництво ДПС України, тобто про перехід до ДПС України функцій ДФС України у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики з адміністрування єдиного внеску.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.04.2022 по справі № 910/8252/21.

Крім того, слід вказати, що постановою Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893 "Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби" ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби за переліком згідно з додатком, зокрема Головне управління ДПС у Житомирській області.

Пунктом 2 постанови № 893 установлено, що територіальні органи Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до п. 1 цієї постанови, продовжують здійснювати свої повноваження та функції до утворення Державною податковою службою територіальних органів згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови та прийняття рішення про можливість забезпечення здійснення такими органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються. Таке рішення приймається Державною податковою службою після здійснення заходів, пов`язаних із внесенням до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань даних про територіальні органи Державної податкової служби, що будуть утворені згідно з абзацом четвертим пункту 3 цієї постанови, як відокремлені підрозділи юридичної особи публічного права, затвердженням положень про них, структур, штатних розписів, кошторисів та заповненням 30 відсотків вакансій.

Відповідно до пункту 3 постанови №893, права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до п. 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Державною податковою службою України видано наказ від 30.09.2020 № 529 "Про утворення територіальних органів Державної податкової служби", яким утворено як відокремлені підрозділи Державної податкової служби територіальні органи Головне управління ДПС у Житомирській області.

Можливість з 01.01.2021 забезпечення здійснення новоствореними територіальними органами повноважень та функцій територіальних органів, що ліквідуються, була передбачена відповідним наказом від 24.12.2020 № 755.

Крім того регламентовано, що кожен територіальний орган ДПС, утворений як її відокремлений підрозділ, є правонаступником майна, прав та обов`язків відповідного територіального органу ДПС, що ліквідується (наказ від 12.11.2020 № 643 «Про затвердження положень про територіальні органи ДПС»).

У частині самопредставництва визначено, що територіальний орган ДПС з метою організації своєї діяльності забезпечує самопредставництво ДПС та ГУ ДПС у судах через начальника ГУ ДПС, а також без окремого доручення Голови ДПС та начальника ГУ ДПС через їхніх заступників, державних службовців підрозділів до функціональних повноважень яких належить представництво в судах інтересів ГУ ДПС відповідно до положень про такі підрозділи, які забезпечують самопредставництво інтересів ДПС та ГУ ДПС в судах без окремого доручення Голови ДПС та начальника ГУ ДПС.

Отже, з 01.01.2021 відбулося фактичне (компетенційне) адміністративне правонаступництво, оскільки саме норми адміністративного права врегулювали умови та порядок передання компетенції від ліквідованого територіального органу ДПС як юридичної особи публічного права до територіального органу ДПС як відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

У свою чергу, територіальний орган ДПС як юридична особа публічного права втратив адміністративну процесуальну правоздатність органу, який згідно із законом виконує функції, зокрема у сфері реалізації державної податкової політики.

Вищенаведене узгоджується із висновком, зробленим Касаційним адміністративним судом у складі Верховного Суду (постанова від 30.12.2020 у справі № 805/4361/17-а, адміністративне провадження № К/9901/23 524/20).

Записом в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 09.08.2021 за №015016298 ГУ ДПС у Житомирській області припинено державну реєстрацію як юридичної особи публічного права.

Таким чином, на переконання колегії суддів, враховуючи, що, суть спору у цій справі не стосується публічно-владних функцій, що були передані ДПС України, і на момент вирішення судом питання про заміну сторони виконавчого провадження до ЄДР не був внесений запис про припинення ДФС України, висновок суду першої інстанції про вибуття ДФС України і наявність підстав для її заміни на ДПС України є передчасним.

Разом з тим, судом першої інстанції не було взято до уваги те, що договір зберігання №20/02/18 був укладений з Головним управлінням ДФС у Житомирській області.

Предмет вказаного договору є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000127.

Як було викладено вище, Постановою Кабінету Міністрів України № 1200 від 18.12.2018 "Про утворення Державної податкової служби України та Державної митної служби України" визначено, що Державна фіскальна служба продовжує здійснювати повноваження та виконувати функції у сфері реалізації державної податкової політики, державної політики у сфері державної митної справи, державної політики з адміністрування єдиного внеску, державної політики у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового, митного законодавства, а також законодавства з питань сплати єдиного внеску до завершення здійснення заходів з утворення Державної податкової служби, Державної митної служби та центрального органу виконавчої влади, на який покладається обов`язок забезпечення запобігання, виявлення, припинення, розслідування та розкриття кримінальних правопорушень, об`єктом яких є фінансові інтереси держави та/або місцевого самоврядування, що віднесені до його підслідності відповідно до Кримінального процесуального кодексу України.

Системний аналіз наведеного вище у своїй сукупності свідчить, що інститут правонаступництва органів державної влади різниться від інституту правонаступництва суб`єктів приватного права, оскільки є більш ширшим за змістом, включаючи в себе: правонаступництво в завданнях, функціях та повноваженнях як складових категорії компетенції органу виконавчої влади, а також щодо конкретних управлінських (організаційних) прав та обов`язків, які складають зміст відповідних правовідносин - тобто публічне правонаступництво за якого відбувається перехід владних прав та функцій органу, що реорганізовується до органу, що створюється та правонаступництво в майнових приватних правовідносинах, у яких орган влади виступає як юридична особа приватного права.

Постановою Кабінету Міністрів України від 20.10.2011 № 1074 затверджено Порядок здійснення заходів, пов`язаних з утворенням, реорганізацією або ліквідацією міністерств, інших центральних органів виконавчої влади.

Відповідно до пунктів 7 Порядку № 1074 майнові права та обов`язки органів виконавчої влади у разі їх злиття, приєднання або перетворення переходять правонаступникові на підставі передавального акта.

Дане положення корелюється також з частиною 2 статті 107 Цивільного кодексу України.

За наведеного, колегія суддів зауважує, що наведені в ухвалі суду першої інстанції постанови та розпорядження Кабінету Міністрів України у своїй сукупності підтверджують лише перехід до ГУ ДПС у Житомирській області владних функцій та повноважень попереднього державного органу - ГУ ДФС у Житомирській області, тоді як перехід майнових прав, в тому числі майнових зобов`язань відповідача згідно рішення суду у даній справі, має підтверджуватись передавальним актом установи.

Аналогічну правову позицію висловив Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.09.2019 по справі № 916/376/15-г.

Відтак, враховуючи викладене, на переконання колегії суддів у даній справі відсутні правові підстави заміни як сторони у виконавчому провадженні територіального органу ДФС як юридичної особи публічного права на територіальний орган ДПС, утворений як її відокремлений підрозділ.

Враховуючи викладене, колегія суддів зауважує, що суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про заміну сторони виконавчого проводження правонаступником.

Згідно із п.2 ч.1 ст.275 ГПК України, апеляційна інстанція за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є порушення судом норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

З огляду на викладене, прийнятними є доводи скаржника про неповне дотримання судом першої інстанції норм процесуального права, а тому оскаржувана ухвала суду підлягає скасуванню як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права, а у задоволенні заяви про заміну сторони у виконавчому провадженні її правонаступником слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 271, 273, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Житомирській області на ухвалу господарського суду Житомирської області від 05.10.22 у справі № 906/864/21 задоволити.

2. Ухвалу господарського суду Житомирської області від 05.10.22 у справі № 906/864/21 скасувати. Прийняти нове рішення. Відмовити в задоволенні заяви Житомирського комунального комерціалізованого підприємства "М`ясомолторг" Житомирської обласної ради від 06.09.2022 про заміну сторони виконавчого провадження.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в строк та в порядку, встановленому ст. ст. 287-291 ГПК України.

4. Справу №906/864/21 повернути до Господарського суду Житомирської області.

Повний текст постанови складений "16" січня 2023 р.

Головуючий суддя Миханюк М.В.

Суддя Саврій В.А.

Суддя Павлюк І.Ю.