ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" грудня 2022 р. м. Київ Справа № 911/233/22

Господарський суд Київської області у складі судді Бабкіної В.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ХШ МЕГА 19" (02090, м. Київ, вул. Харківське шосе, буд. 19)

до Приватного підприємства "Будинки столиці" (08292, Київська обл., м. Буча, вул. Нове шосе, буд. 14, офіс 262А)

про визнання недійсним договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р.

секретар судового засідання: Ковальчук С.О.

від позивача: Ізвєков В.В. (ордер ВО № 1035920 від 20.05.2022 р.) - в режимі відеоконференції; Караваєв І.І. (ордер АА № 1241072 від 03.10.2022 р.);

від відповідача: не з`явився.

Обставини справи:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ХШ МЕГА 19" (далі - ОСББ "ХШ МЕГА 19", позивач) звернулось до Господарського суду Київської області з позовом до Приватного підприємства "Будинки столиці" (далі - ПП "Будинки столиці", відповідач) про визнання недійсним договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між сторонами не було досягнуто згоди щодо усіх істотних умов договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р., зокрема, щодо предмету послуг (не зазначено найменування, обсягу, якості та ціни), договір та додатки до нього підписані неуповноваженими суб`єктами з обох сторін, а також з моменту підписання договору будь-яких послуг та робіт на виконання договору ПП "Будинки столиці" здійснено не було, у зв`язку з чим позивач просить суд визнати недійсним договір про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р., витребувати у відповідача оригінали договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. і додатку № 1 від 20.06.2018 р. до нього, а також вирішити питання про розподіл судових витрат.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 31.01.2022 р. за вказаним позовом було відкрито провадження у даній справі, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 10.03.2022 р., витребувано у відповідача оригінали договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. і додатку № 1 від 20.06.2018 р. до нього.

У зв`язку із загрозою життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників суду, з огляду на положення ст. 3 Конституції України, ст. 24 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", рішення Ради суддів України № 9 від 24.02.2022 р., враховуючи положення Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022 р., розпоряджень Київської обласної військової адміністрації, прийнятих відповідно до ст. 8 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", наказу Господарського суду Київської області "Про встановлення особливого режиму роботи Господарського суду Київської області в умовах воєнного стану", яким, зокрема, було зупинено розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу до усунення обставин, які зумовлюють загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду в умовах воєнної агресії проти України, судове засідання у даній справі 10.03.2022 р. не відбулося.

29.03.2022 р. до матеріалів справи надійшло сформоване в системі "Електронний суд" клопотання/заява представника відповідача № 2/03/14-1П від 14.03.2022 р. (вх. № 349 від 29.03.2022 р.) про поновлення строку для подання відзиву на позовну заяву, долучення останнього до матеріалів справи та прийняття вказаного відзиву до розгляду, а також про застосування позовної давності у даній справі щодо вимог позивача та відмову у задоволенні позовних вимог останнього.

04.04.2022 р. до Господарського суду Київської області електронною поштою від представника відповідача надійшла заява № 22/03/09-9П від 09.03.2022 р. (вх. № 4189/22 від 04.04.2022 р.) про проведення судового засідання, призначеного на 10.03.2022 р., в режимі відеоконференції із застосуванням власних технічних засобів.

05.04.2022 р. до Господарського суду Київської області електронною поштою від представника відповідача надійшов відзив № 22/03/14-1П від 14.03.2022 р. (вх. № 4217/22 від 05.04.2022 р.) на позовну заяву у даній справі, за яким відповідач просить поновити строк для подання відзиву, прийняти відзив до розгляду, застосувати позовну давність до вимог позивача у даній справі та відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, зазначаючи, зокрема, таке. Факт наявності правовідносин між позивачем та відповідачем за договором, факт виконання умов договору відповідачем та факт відсутності підстав для визнання договору недійсним встановлено рішеннями суду у справах між позивачем та відповідачем про стягнення заборгованості за договором, що мають преюдиційне значення. При цьому, подання позову про визнання договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р., укладеного між ОСББ «ХШ Мега 19» та ПП «Будинки столиці», недійсним здійснено позивачем з пропуском строку позовної давності. Водночас, факт відсутності порушень законодавства на момент підписання договору як підстав для визнання його недійсним з моменту вчинення свідчить про те, що договір є дійсним, і той факт, що сторони приступили до виконання договору, додатково вказує на відсутність підстав для визнання договору недійсним. Крім того, усі надані позивачем докази, на переконання відповідача, жодним чином не свідчать про нібито відсутність правовідносин між позивачем та відповідачем і про відсутність заборгованості позивача перед відповідачем за договором від 21.05.2018 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.04.2022 р. підготовче засідання у справі було призначено на 19.05.2022 р.

Підготовче засідання відкладалось.

13.06.2022 р. до Господарського суду Київської області засобами електронного зв`язку надійшло клопотання Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ХШ МЕГА 19" б/н від 13.06.2022 р. (вх. № 6630/22 від 13.06.2022 р.) про повернення відзиву заявнику та вирішення інших процесуальних питань, в якому позивач зазначав, що, ознайомившись із відзивом та доданими до нього документами, останній вважає, що цей відзив поданий особою, яка не має належних повноважень, оскільки наданий до суду ордер не підписаний адвокатом, що є обов`язковою вимогою до ордеру, та не є оригіналом. Разом з тим, представник позивача у своєму клопотанні стверджує, що адвокат ОСОБА_1 вчинила підроблення документів та вводить суд в оману щодо наявності встановлених законом підстав бути представником ПП "Будинки столиці" у даній справі, оскільки у справі № 910/12780/21 за позовом ПП "Будинки столиці" до ОСББ "ХШ МЕГА 19" адвокат ОСОБА_1, яка представляє там позивача, надала копію ордеру серії АА № 1117879 від 02.07.2021 р., тобто ордеру, виконаного на тому ж бланку, що і ордер, доданий нею у справі № 911/233/22. Таку ж копію ордеру, як зазначає позивач, адвокат ОСОБА_1 додала і у справі № 910/14570/21, де вона також представляє інтереси ПП "Будинки столиці" у спорі з ОСББ "ХШ МЕГА 19". У цих ордерах, наданих ОСОБА_1 до Господарського суду міста Києва у справах № 910/12780/21 та № 910/14570/21, вказано, що вона представляє інтереси ПП "Будинки столиці" у (1) Господарському суді міста Києва та (2) ТОВ "Консалтингова компанія "Вілліам Інвест Експерт", проте на бланку ордеру, доданого у даній справі, вказані зовсім інші органи для представництва, у зв`язку з чим представник ОСББ "ХШ МЕГА 19" у своєму клопотанні просить суд визнати ОСОБА_1 неналежним представником ПП "Будинки столиці" у справі № 911/233/22, повернути відзив на позов без розгляду, вирішити питання про можливість притягнення адвоката ОСОБА_1 до відповідальності за введення суду в оману, що підлягає у наданні суду завідомо недостовірних доказів.

13.06.2022 р. до Господарського суду Київської області від позивача надійшла сформована в системі "Електронний суд" відповідь на відзив б/н від 13.06.2022 р. (вх. № 526/22 від 13.06.2022 р.), в якій ОСББ "ХШ МЕГА 19" вказує на те, що клопотання відповідача про поновлення строку на подання відзиву не підлягає задоволенню, оскільки останній не навів обґрунтування свого клопотання про поновлення строку. Крім того, у своїй відповіді на відзив позивач зазначає, що позовні вимоги ОСББ "ХШ МЕГА 19" про визнання недійсним договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. обґрунтовані тим, що цей договір зі сторони ПП "Будинки столиці" підписаний директором ОСОБА_2 , яка станом на 21.05.2018 р. директором не була, оскільки у той час директором ПП "Будинки столиці" був ОСОБА_3 . Разом з тим, як вказує представник позивача, додаток № 1 до договору зі сторони ПП "Будинки столиці" підписав ОСОБА_4 , який станом на 20.06.2018 р. директором не був, у той час як директором була ОСОБА_2, що, на думку позивача, свідчить про відсутність у осіб, зазначених як керівники ПП "Будинки столиці", належного обсягу дієздатності під час укладання договору та підписання додатку до нього, що є підставою його недійсності в силу ст.ст. 203, 215 ЦК України.

Крім того, лише належним чином оформлений та підписаний акт приймання-передачі будинку, на думку позивача, може вважатися належним та допустимим доказом тих обставин, що будинок передавався для обслуговування відповідачу і що останній приступив до надання своїх послуг. У той же час матеріали справи не містять підписаного сторонами акту приймання-передачі об`єкту в обслуговування ПП "Будинки столиці". Вказані вище обставини, як зазначає позивач у своїй відповіді на відзив, не заперечуються відповідачем. Більше того, зміст додатку № 1 від 20.06.2018 р. до договору не містить навіть загальних відомостей про об`єкт, хоча саме для цього він мав укладатися згідно п. 2 договору. У цьому додатку відсутня будь-яка інформація про введення в експлуатацію, матеріали стін і покрівлі, кількість приміщень загального користування та їх площу, сходових кліток, ліфтів та інших даних, які об`єктивно важливі та необхідні при вступі в управління багатоповерховим будинком. Натомість, у ньому вказані тільки площі поверхів будинку і вартість обслуговування квадратного метру. За цих обставин, додаток № 1 від 20.06.2018 р. укладений не на підставі договору та не відповідає вимогам до його типової форми. Позивач зазначав також, що твердження відповідача про відсутність обов`язку застосовувати типову форму договору не засноване на приписах господарського законодавства, яке є пріоритетним по відношенню до цивільного законодавства в аспекті регулювання правовідносин між господарюючими суб`єктами, що узгоджується із положеннями ст.ст. 1-7 та 175 ГК України. Таким чином, позивач вважає, що аргументи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, є необґрунтованими, а висновки, зроблені відповідачем, не засновані на правових нормах та не підтверджуються матеріалами справи, у зв`язку з чим просить суд позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

04.07.2022 р. до Господарського суду Київської області засобами електронного зв`язку від відповідача надійшла заява № 22/07/01-8П від 01.07.2022 р. (вх. № 7779/22 від 04.07.2022 р.) про продовження строку на надання заперечення на відповідь на відзив, у якій останній зазначав, що відповідь на відзив відповідач не отримував, а адвокат ОСОБА_1 отримала вказану відповідь 29.07.2022 р. під час ознайомлення з матеріалами справи, що унеможливило подання заперечень на неї у встановлений ухвалою суду строк, у зв`язку з чим просив суд продовжити строк для подання заперечень на відповідь на відзив. Дослідивши мотиви зазначеного клопотання, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для продовження відповідачу строку для подання заперечень на відповідь на відзив, про що зазначено в ухвалі суду від 04.07.2022 р.

02.08.2022 р. до Господарського суду Київської області надійшло сформоване в системі "Електронний суд" клопотання представника позивача б/н від 01.08.2022 р. (вх. № 3200 від 02.08.2022 р.) про стягнення судових витрат, в якому останній просив суд долучити до матеріалів справи докази понесених позивачем судових витрат у даній справі та, у разі прийняття судом рішення про задоволення позову ОСББ "ХШ МЕГА 19" про визнання недійсним договору, стягнути з ПП "Будинки столиці" на користь позивача витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 90000,00 грн., понесені ОСББ "ХШ МЕГА 19" під час розгляду справи судом першої інстанції.

01.09.2022 р. до Господарського суду Київської області засобами електронного зв`язку від представника відповідача надійшли письмові пояснення на відповідь на відзив № 22/09/01-1П від 01.09.2022 р. (вх. № 11540/22 від 01.09.2022 р.), в яких остання зазначала, що відповідачем свого часу було пропущено строк для подання відзиву з поважних причин, а саме - у зв`язку з оголошенням на всій території України режиму воєнного стану. Крім того, представник відповідача в своїх поясненнях наголошує на тому, що позивачем було пропущено строк для подання позову, у зв`язку з чим просить суд застосувати позовну давність у даній справі та відмовити в задоволенні позову в повному обсязі, зазначаючи наступне. З моменту підписання договору, додатку № 1 до договору та актів до подання ПП «Будинки столиці» до Господарського суду міста Києва позовів у справі № 910/10695/21 про стягнення заборгованості за червень 2018 р., у справі № 910/12780/21 про стягнення заборгованості за липень 2018 р. та у справі № 910/14570/21 про стягнення заборгованості за серпень 2018 р. у позивача не було жодних претензій щодо особи-підписанта даних документів зі сторони відповідача. Окрім того, на переконання відповідача, позивач не уповноважений ставити під сумнів наявність повноважень у тих чи інших осіб на підписання відповідних документів від імені відповідача. Той факт, що 21.05.2018 р. між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку ОСББ "ХШ МЕГА 19" в особі голови правління ОСОБА_6 та Приватним підприємством «Будинки столиці» було укладено договір про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території, вже був встановлений судом, має преюдиційне значення та не підлягає доказуванню. Так, підпис ОСОБА_2 на спірному договорі скріплено печаткою ПП «Будинки столиці», що свідчить про те, що на момент підписання договору ОСОБА_2 була фактичним керівником відповідача. Також і підпис ОСОБА_4 на спірному додатку № 1 до договору скріплено печаткою ПП «Будинки столиці», що свідчить про те, що на момент підписання договору ОСОБА_4 був керівником відповідача.

Підсумовуючи викладене, відповідач просив суд застосувати позовну давність у справі № 911/233/22 щодо позовної заяви про визнання договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. між ОСББ "ХШ МЕГА 19" та ПП «Будинки столиці» недійсним та відмовити в задоволенні позову ОСББ "ХШ МЕГА 19" в повному обсязі.

У судовому засіданні 01.09.2022 р. представник позивача просив суд задовольнити подане раніше клопотання б/н від 13.06.2022 р. (вх. № 6630/22 від 13.06.2022 р.) про повернення відзиву заявнику та вирішення інших процесуальних питань, за змістом якого ОСББ "ХШ МЕГА 19" просило суд повернути відзив заявнику, визнати ОСОБА_1 неналежним представником ПП "Будинки столиці" у справі № 911/233/22 та вирішити питання про можливість притягнення адвоката ОСОБА_1 до відповідальності за введення суду в оману, що підлягає у наданні суду завідомо недостовірних доказів, а також зазначав про пропуск відповідачем строку для подання відзиву та відсутності поважних причин для його поновлення. Представник відповідача проти задоволення даного клопотання заперечувала, наголошуючи на наявності в неї повноважень на представництво інтересів відповідача у даній справі, які підтверджуються ордером та договором про надання правової допомоги, а також вказувала на наявність поважних причин пропущення строку для подання відзиву на позовну заяву у даній справі, питання щодо прийняття якого вже було вирішено судом.

Дослідивши клопотання представника позивача б/н від 13.06.2022 р. (вх. № 6630/22 від 13.06.2022 р.) про повернення відзиву заявнику та вирішення інших процесуальних питань, заслухавши пояснення представників сторін, суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про залишення вказаного клопотання без задоволення, з мотивів, викладених в ухвалі суду від 01.09.2022 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.09.2022 р. було закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 06.10.2022 р.

04.10.2022 р. до Господарського суду Київської області надійшло сформоване в системі "Електронний суд" клопотання представника відповідача б/н від 04.10.2022 р. (вх. № 1294/22 від 04.10.2022 р.) про відкладення розгляду справи, в якому остання вказує, що 06.10.2022 р. о 13:45 представлятиме інтереси іншого клієнта в судовому засіданні у справі № 910/3196/22 в Господарському суді міста Києва, а також о 14:00 представлятиме інтереси іншого клієнта в судовому засіданні у справі № 370/1448/20 у Макарівському районному суді Київської області.

У судовому засіданні 06.10.2022 р. представники позивача були присутніми, проти клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи заперечували, наголошуючи на тому, що представник відповідача у вказане в клопотанні судове засідання, яке відбулося в Господарському суді міста Києва, теж не з`явилася та подала аналогічне клопотання, де вказала, що перебуватиме в судовому засіданні у даній справі № 911/233/22 в Господарському суді Київської області, що, на думку представників позивача, свідчить про зловживання представником відповідача своїми процесуальними правами; представник відповідача у судове засідання не з`явилась. Водночас, про дату, час і місце судового засідання всі учасники процесу були повідомлені в порядку, передбаченому ГПК України.

Розглянувши клопотання представника відповідача, заперечення представників позивача, суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для відкладення судового засідання з розгляду даної справи, про що без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу з мотивів, викладених в ухвалі суду від 06.10.2022 р.

У судовому засіданні 06.10.2022 р. судом було розпочато розгляд справи по суті, заслухано вступне слово присутніх представників учасників процесу та розпочато дослідження наявних у справі доказів.

06.10.2022 р. Господарським судом Київської області було оголошено перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 17.10.2022 р.

У зв`язку з обстрілами та оголошенням по місту Києву повітряної тривоги, 17.10.2022 р. судове засідання з розгляду даної справи по суті (після оголошеної перерви) не відбулося.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 20.10.2022 р. судове засідання з розгляду справи по суті (після оголошеної перерви) було призначено на 14.11.2022 р.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.11.2022 р. було постановлено оголосити перерву в судовому засіданні з розгляду справи по суті до 15.12.2022 р., учасникам справи надати суду для огляду оригінали документів, копії яких містяться в матеріалах справи.

15.12.2022 р. через систему «Електронний суд» до Господарського суду Київської області від представника ПП «Будинки столиці» надійшло клопотання/заява № 22/12/15-ЗП від 15.12.2022 р. (вх. № 1939/22 від 15.12.2022 р.) про відкладення судового засідання, відповідно до якого представник відповідача просила суд відкласти розгляд справи № 911/233/22, з огляду на те, що представник відповідача адвокат ОСОБА_1 була вимушена поїхати до м. Одеси представляти інтереси іншого клієнта ТОВ «ЗГС «Аеро-зет» у судовому засіданні у справі 916/2544/22 в Господарському суді Одеської області, у зв`язку з тим, що ухвалою Господарського суду Одеської області у справі № 916/2544/22 було зобов`язано позивача у даній справі надати оригінали документів (для огляду).

У судовому засіданні 15.12.2022 р. представники позивача заперечували проти задоволення вказаного клопотання і відкладення розгляду даної справи; представник відповідача у судове засідання не з`явився.

Суд, розглянувши зазначене вище клопотання представника відповідача, дійшов висновку щодо відсутності підстав для відкладення судового засідання з розгляду даної справи, про що без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу, з огляду на таке.

Згідно з приписами ч. 1 ст. 216 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 202 ГПК України встановлено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Поряд з цим, частинами 1-3 статті 56 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа бере участь у справі через свого керівника або члена виконавчого органу, уповноваженого діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Слід зазначити, що господарський суд, з урахуванням обставин конкретної справи, може відхилити доводи учасника судового процесу - підприємства, установи, організації, іншої юридичної особи, державного чи іншого органу щодо відкладення розгляду справи у зв`язку з відсутністю його представника (з причин, пов`язаних з відпусткою, хворобою, службовим відрядженням, участю в іншому судовому засіданні і т.п.). При цьому, господарський суд виходить з того, що у відповідних випадках такий учасник судового процесу не позбавлений права і можливості забезпечити, за необхідності, участь у судовому засіданні іншого представника.

Судом встановлено, що до заяви про відкладення розгляду справи відповідачем не подано доказів того, що юридична особа ПП «Будинки столиці» має єдиного можливого представника підприємства, який може здійснювати представництво інтересів останнього в суді у даній справі № 911/233/22, зокрема, доказів відсутності у юридичної особи ПП «Будинки столиці» керівника або члена виконавчого органу, уповноважених діяти від імені юридичної особи в порядку самопредставництва.

Поряд з цим, суд зауважує, що ухвалою Господарського суду Одеської області від 24.10.2022 р. у справі № 916/2544/22 про відкриття провадження (п. 4), на яку посилається відповідач, як на підставу для відкладення розгляду даної справи, було запропоновано позивачу надати оригінали документів для огляду, а не зобов`язано, як про це зазначила представник відповідача у зазначеному вище клопотанні про відкладення.

Відтак, відповідачем не доведено наявності передбачених процесуальним законом обставин, які б свідчили про наявність підстав для відкладення судового засідання з розгляду справи по суті у даній справі.

У судовому засіданні 15.12.2022 р. було оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, суд

встановив:

З матеріалів справи слідує, що 21.05.2018 р. між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "ХШ МЕГА 19" (замовник) та Приватним підприємством "Будинки столиці" (виконавець) було укладено договір про надання послуг на обслуговування будинку та прибудинкової території, згідно з п. 1 якого виконавець, відповідно до рішення правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" від 21.05.2018 р., в межах та на умовах, визначених вищезазначеним рішенням правління, зобов`язується надавати замовникові послуги з обслуговування будинку та прибудинкової території, споруд, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд та об`єктів благоустрою, що розташовані на прибудинкових територіях (далі - об`єкт), для забезпечення його сталого функціонування відповідно до цільового призначення, збереження його споживчих властивостей та організації забезпечення потреби власників, співвласників, наймачів, орендарів окремих житлових і нежитлових приміщень (далі - мешканці об`єкта) у своєчасному отриманні житлово-комунальних послуг відповідної якості (далі - послуги), а замовник надає право виконавцю відраховувати належну йому плату від загальної суми оплати за житлово-комунальні послуги, а також відшкодовувати здійснені ним необхідні витрати, пов`язані з обслуговуванням об`єкту, у разі, коли виконавець отримав на такі витрати письмову згоду замовника.

У відповідності з п. 2 договору загальні відомості про об`єкт зазначаються в додатку № 1 до цього договору, який є його невід`ємною частиною.

Пунктом 5 договору передбачено, що замовник сплачує за надані виконавцем послуги щомісяця, в термін до 5 числа поточного місяця, на розрахунковий рахунок виконавця, додатково до встановленого тарифу на житлово-комунальні послуги відповідно до рішення правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" від 21.05.2018 р.

Вартість та порядок оплати додаткових послуг виконавця визначається за погодженням сторін та оформляється додатковими договорами, які є невід`ємною частиною цього договору (п. 7 договору).

Відповідно до п. 8 договору протягом місяця після укладання цього договору замовник зобов`язаний передати об`єкт на обслуговування та необхідну достовірну документацію в повному обсязі з оформленим актом прийняття-передачі.

Згідно з п. 9 договору виконавець зобов`язаний прийняти протягом місяця об`єкт на обслуговування та необхідну достовірну документацію у повному обсязі з оформленням акта прийняття-передачі об`єкта.

Цей договір набирає чинності з дати його підписання і діє до 21.11.2018 р., і в разі відсутності грубих порушень договірних умов з боку виконавця автоматично продовжується до 2 місяців від дати укладення даного договору. У разі коли за місяць до закінчення дії цього договору однією із сторін не заявлено у письмовій формі про розірвання договору або необхідність його перегляду, цей договір вважається щороку продовженим (п. 18 договору).

Також було підписано додаток № 1 від 20.06.2018 р. "Загальні відомості про об`єкт" до договору від 21.05.2018 р., відповідно до п. 2 якого в обслуговування передається будинок та прибудинкова територія за адресою: Харківське шосе, буд. 19, що належить власникам (співвласникам) окремих приміщень на праві спільної власності. При цьому власники приміщень є фактичними кінцевими споживачами послуг, що надає виконавець замовнику, відповідно, основною складовою розрахунку вартості послуг виконавця є загальна площа приміщень, що перебуває у приватній власності членів ОСББ "ХШ МЕГА 19".

Загальна площа приміщень, що перебуває у приватній власності членів ОСББ "ХШ МЕГА 19", складає 57168,46 кв.м. (п. 3 додатку).

Пункт 4 додатку містить таблицю, в якій зазначено структуру приміщень за поверхами, що перебувають у приватній власності членів ОСББ, та вартість послуг виконавця, що надаються замовнику.

Відповідно до п. 6 додатку замовник сплачує послуги виконавця щомісяця, в термін до 5 числа поточного місяця, на розрахунковий рахунок виконавця, за попередній місяць відповідно до рішення правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" від 21.05.2018 р., в якому зазначено, що вартість послуг виконавця для першого та другого поверху за 1 кв.м. складає 35,00 грн. на місяць, для інших поверхів за 1 кв.м. складає 20,00 грн. на місяць.

Усі умови даного додатку є невід`ємною частиною договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. і конкретизують договірні відносини сторін з 21.05.2018 р. (п. 7 додатку).

Згідно з п. 8 додатку експлуатаційна компанія приступила до виконання своїх обов`язків з 01.06.2018 р.

Позивач, звертаючись до суду з даним позовом, зазначає, що договір про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. як зі сторони ОСББ «ХШ МЕГА 19», так і зі сторони ПП «Будинки столиці» було підписано неуповноваженими особами, а також що додаток № 1 від 20.06.2018 р. до договору як зі сторони ПП «Будинки столиці», так і зі сторони ОСББ «ХШ МЕГА 19» підписано особами, які на той момент не мали повноважень укладати договори, додатки до договорів, або підписувати будь-які інші документи від імені сторін. Окрім того, на переконання позивача, умови додатку № 1 від 20.06.2018 р. до договору не можуть вважатись такими, що визначають зобов`язання ОСББ сплачувати відповідачу плату за надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території, які відповідачем взагалі не надавалися. У зв`язку з викладеним, позивач просить суд визнати недійсним договір про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р.

Слід зазначити, що згідно приписів статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є таке правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Статтею 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (частина 1 статті 628 ЦК України).

Відповідно до ст. 901 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Поряд з цим, приписами статей 73, 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до статей 76-79 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Оцінюючи подані до матеріалів справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку щодо наявності підстав для задоволення позовних вимог у даній справі з огляду на таке.

У відповідності до п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України, договір є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків. Цивільні права і обов`язки виникають як з передбачених законом договорів, так і з договорів, не передбачених законом, але таких, що йому не суперечать.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою ст. 203 ЦК України.

Як зазначено у ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно з ч. 1 статті 80 Цивільного кодексу України юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.

Відповідно до статті 88 ЦК України, у статуті товариства вказуються найменування юридичної особи, органи управління товариством, їх компетенція, порядок прийняття ними рішень, порядок вступу до товариства та виходу з нього, якщо додаткові вимоги щодо змісту статуту не встановлені цим Кодексом або іншим законом.

Частиною 1 статті 92 Цивільного кодексу України передбачено, що юридична особа набуває цивільних прав та обов`язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

За змістом частин 2, 3 статті 65 Господарського кодексу України власник здійснює свої права щодо управління підприємством безпосередньо або через уповноважені ним органи відповідно до статуту підприємства чи інших установчих документів. Для керівництва господарською діяльністю підприємства власник (власники) безпосередньо або через уповноважені органи чи наглядова рада такого підприємства (у разі її утворення) призначає (обирає) керівника підприємства, який є підзвітним власнику, його уповноваженому органу чи наглядовій раді. Керівник підприємства, головний бухгалтер, члени наглядової ради (у разі її утворення), виконавчого органу та інших органів управління підприємства відповідно до статуту є посадовими особами цього підприємства. Статутом підприємства посадовими особами можуть бути визнані й інші особи.

Частиною 5 статті 65 Господарського кодексу України визначено, що керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших організаціях, у відносинах з юридичними особами та громадянами, формує адміністрацію підприємства і вирішує питання діяльності підприємства в межах та порядку, визначених установчими документами.

Отже, відповідно до приписів чинного законодавства, юридична особа здійснює діяльність через свої органи, компетенція, порядок створення, функціонування яких визначається установчими документами юридичної особи.

Як слідує з наявної в матеріалах справи копії договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р., з боку ПП "Будинки столиці" договір було підписано директором ОСОБА_2, а з боку ОСББ "ХШ МЕГА 19" - головою правління ОСОБА_6

Однак, як встановлено судом, станом на 21.05.2018 р. ОСОБА_2 (підписант з боку відповідача) не була директором ПП «Будинки столиці» та, відповідно, не мала повноважень на підписання вказаного договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. від імені ПП «Будинки столиці» без доручення.

Так, із витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що станом на 21.05.2018 р. директором і, відповідно, особою, уповноваженою на укладання без доручення договорів від імені ПП «Будинки столиці» була інша особа - ОСОБА_3 .

Згідно з ч.ч. 1, 2, 3, 4 ст. 10 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", якщо документи та відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, внесені до нього, такі документи та відомості вважаються достовірними і можуть бути використані у спорі з третьою особою. Якщо відомості, що підлягають внесенню до Єдиного державного реєстру, є недостовірними і були внесені до нього, третя особа може посилатися на них у спорі як на достовірні. Третя особа не може посилатися на них у спорі у разі, якщо вона знала або могла знати про те, що такі відомості є недостовірними. Відомості, що містяться в Єдиному державному реєстрі, використовуються для ідентифікації юридичної особи або її відокремленого підрозділу, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, фізичної особи - підприємця, у тому числі під час провадження ними господарської діяльності та відкриття рахунків у банках та інших фінансових установах.

Таким чином, підписання оспорюваного договору з боку ПП "Будинки столиці" здійснено неуповноваженою особою. Доказів протилежного до матеріалів справи не надано.

Частиною 2 статті 207 Цивільного кодексу України визначено, що правочин, який вчиняє юридична особа, підписується особами, уповноваженими на це її установчими документами, довіреністю, законом або іншими актами цивільного законодавства, та скріплюється печаткою.

Згідно з ч. 3 ст. 237 ЦК України представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства. Правочин, вчинений представником, створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє (ст. 239 ЦК України).

Відповідно до ст. 241 Цивільного кодексу України, якщо правочин вчинений представником з перевищенням повноважень, то такий правочин створює, змінює, припиняє цивільні права та обов`язки особи, яку він представляє, лише у разі наступного схвалення правочину цією особою. Правочин вважається схваленим, зокрема, у разі якщо особа, яку він представляє, вчинила дії, що свідчать про прийняття його до виконання.

В якості доказів, що підтверджують схвалення ПП "Будинки столиці" договору про надання послуг від 21.05.2018 р., відповідач, зокрема, посилався на додаток № 1 від 20.06.2018 р. "Загальні відомості про об`єкт" до вказаного договору та акти наданих послуг № 1/1 від 01.07.2018 р., № 1/1 від 01.08.2018 р., № 1/1 від 05.09.2018 р.

Проте, з матеріалів справи вбачається, що на момент підписання вказаного додатку № 1 ОСОБА_4 не був директором ПП "Будинки столиці", і, відповідно, не мав права підписувати даний додаток до договору без доручення. Зазначена обставина підтверджується інформацією, що міститься у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, з якої слідує, що станом на дату підписання додатку № 1 20.06.2018 р. керівником ПП "Будинки столиці" була ОСОБА_2 , а не ОСОБА_4 .

Таким чином, ОСОБА_4 не був належно уповноваженою особою на представництво ПП "Будинки столиці" для підписання додатку № 1 до договору про надання послуг. Будь-яких інших доказів на підтвердження повноважень ОСОБА_4 на підписання додатку № 1 до оспорюваного договору суду надано не було.

Щодо повноважень ОСОБА_5 на підписання з боку ОСББ "ХШ МЕГА 19" додатку № 1 "Загальні відомості про об`єкт" від 20.06.2018 р. до договору від 21.05.2018 р. та актів наданих послуг за червень - серпень 2018 р., суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами.

Згідно зі ст. 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Як вбачається з п. 1 розділу ІІІ Статуту ОСББ "ХШ МЕГА 19", затвердженого протоколом установчих зборів ОСББ № 1 від 11.01.2017 р. (далі - Статут), органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. До виключної компетенції загальних зборів належить обрання членів правління об`єднання (п. 3 розділу ІІ Статуту).

Відповідно до п. 16 Статуту правління зі свого складу обирає голову правління та його заступника. На виконання своїх повноважень голова правління діє без доручення від імені об`єднання та укладає в межах своєї компетенції договори і вчиняє інші правочини відповідно до рішень правління, за рішенням правління видає довіреності на представництво інтересів об`єднання іншим особам, підписує будь-які господарські договори з будь-якими третіми особами. У разі відсутності голови правління його обов`язки виконує заступник.

Рішенням загальних зборів ОСББ "ХШ МЕГА 19" (дата відкриття 02.12.2017 р., дата закриття 14.12.2017 р.), оформленим протоколом № 2.2, було вирішено обрати головою правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" ОСОБА_6 строком на три місяці. На вказаних зборах також було прийнято рішення про обрання членів правління, зокрема, ОСОБА_5 строком на три місяці.

На підставі вищевказаного протоколу загальних зборів засновників ОСББ "ХШ МЕГА 19" № 2.2 від 02.12.2017 р., рішенням ОСББ "ХШ МЕГА 19" від 06.03.2018 р. ОСОБА_6 був призначений на посаду голови правління та з 06.03.2018 р. приступив до виконання своїх обов`язків. Відомості про ОСОБА_6 , як керівника ОСББ "ХШ МЕГА 19", були внесені 06.03.2018 р. до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідно до п. 13 Статуту порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами. Загальні збори своїм рішенням вправі в будь-який час припинити повноваження правління чи окремих його членів.

З рішення засідання правління ОСББ "ХШ МЕГА 19", оформленого протоколом № 1/07/18 від 24.07.2018 р., вбачається, що ОСОБА_6 було звільнено з посади голови правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" з 25.07.2018 р., і на посаду голови правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" з 26.07.2018 р. обрано ОСОБА_7 .

З урахуванням викладеного, повноваження голови правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" з 06.03.2018 р. по 24.07.2018 р. виконував ОСОБА_6 .

Водночас, з преамбули додатку № 1 від 20.06.2018 р. до договору вбачається, що заступник голови правління "ХШ МЕГА 19" ОСОБА_5., підписуючи вказаний додаток № 1, діяв на підставі доручення голови правління ОСОБА_6 .

Відповідно до п. 7 протоколу засідання правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" (початок зборів 08.06.2018 р., закінчення зборів 09.06.2018 р.) ОСОБА_5 було обрано заступником голови правління ОСББ "ХШ МЕГА 19", а також надано йому повноваження щодо представництва ОСББ "ХШ МЕГА 19" в усіх підприємствах, організаціях, судах з поданням та отриманням відповідних документів.

Також в матеріалах справи міститься рішення голови правління ОСББ ОСОБА_6 № 2 від 08.06.2018 р., яким ОСОБА_5 було призначено на посаду заступника голови правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" з 08.06.2018 р. Цим же рішенням голова правління ОСОБА_6 , відповідно до Статуту ОСББ, доручив ОСОБА_5 у відсутність голови правління виконувати функції останнього, в тому числі - підписувати документи ОСББ "ХШ МЕГА 19".

Тобто, як установчими документами ОСББ "ХШ МЕГА 19", так і вказаним рішенням, заступнику голови правління ОСОБА_5 було надано право на підписання документів від імені ОСББ лише за відсутності самого голови правління ОСББ, яким був ОСОБА_6 .

При цьому, довіреність, що була би видана головою правління ОСОБА_6 на підписання ОСОБА_5 додатку № 1 до оспорюваного договору, у матеріалах справи відсутня.

Натомість, у матеріалах справи наявна нотаріально завірена заява свідка ОСОБА_6 від 19.01.2022 р., в якій вказаний свідок зазначив, що він, як голова правління ОСББ «ХШ МЕГА 19», договір про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. із ПП «Будинки столиці» не підписував; ПП «Будинки столиці» в період з 21.05.2018 р. по сьогодні (протягом періоду його повноважень як члена правління ОСББ «ХШ МЕГА 19») жодних послуг з обслуговування будинку № 19 по Харківському шосе, м. Київ не надавало; ПП «Будинки столиці» не приймало будинок на обслуговування в порядку, визначеному договором від 21.05.2018 р. (повноважні представники сторін ОСББ «ХШ МЕГА 19» та ПП «Будинки столиці» не укладали та не підписували додаток № 1 до договору - акт приймання будинку (об`єкту) в обслуговування). Оскільки ПП «Будинки столиці» не приймало будинок на обслуговування, не приступало до фактичного надання послуг, та жодних послуг і робіт з обслуговування за період з 21.05.2018 р. не надавало, то ОСОБА_6 , як голова Правління ОСББ «ХШ МЕГА 19», не уповноважував та не доручав ОСОБА_5 підписувати від імені та в інтересах ОСББ «ХШ МЕГА 19» наступі документи: додаток № 1 від 20.06.2018 р. «Загальні відомості про об`єкт»; акти виконаних робіт по договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. (в тому числі - акт № 1/1 від 01.07.2018 р., акт № 1/1 від 01.08.2018 р., акт № 1/1 від 05.09.2018 р.). Додатково свідок зазначив, що станом на 20.06.2018 р. директором ПП «Будинки столиці» була ОСОБА_2 , а не зазначений в додатку № 1 від 20.06.2018 р. ОСОБА_4 , що підписався директором ПП «Будинки столиці».

Тобто в заяві свідка ОСОБА_6 зазначено про не уповноваження останнім ОСОБА_5 на підписання від імені ОСББ "ХШ МЕГА 19" додатку № 1 до договору (яким, за твердженням відповідача, був визначений об`єкт надання послуг), а також про не підписання самим ОСОБА_6 договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 87 Господарського процесуального кодексу України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

Правила щодо оцінки доказів закріплено у ст. 86 ГПК України, згідно з частиною 1 якої суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Так, жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч. 2 ст. 86 ГПК України).

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і окремо кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі (ч. 3 ст. 86 ГПК України). Зазначене положення кореспондується з приписами ч. 5 ст. 236 ГПК України, у якій визначено, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

За правилами ст. 89 ГПК України лише у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи.

Оскільки наявна у матеріалах даної справи заява свідка сумнівів щодо її змісту, достовірності чи повноти не викликає, свідок судом для допиту не викликався.

При цьому, слід відзначити, що жодних належних і допустимих доказів на спростування обставин, викладених у заяві свідка (як і оригіналів оспорюваного договору з додатком), ПП «Будинки столиці» до матеріалів справи не надано.

Отже, додаток № 1 від 20.06.2018 р. до договору зі сторони ОСББ "ХШ МЕГА 19" також був підписаний особою, яка станом на 20.06.2018 р. не була керівником ОСББ (у тому числі - за відсутності голови правління, якої матеріалами справи не доведено і судом не встановлено), і не мала повноважень укладати (підписувати) від імені та в інтересах ОСББ "ХШ МЕГА 19" договори чи додатки до них.

За таких обставин, враховуючи, що додаток № 1 від 20.06.2018 р. було підписано зі сторони ПП "Будинки столиці" та ОСББ "ХШ МЕГА 19" особами, які не мали права його підписувати, суд вважає, що вказаний додаток № 1 не може ані вважатися належним доказом виконання договору про надання послуг від 21.05.2018 р. (його схвалення сторонами), ані свідчити про виникнення між сторонами будь-яких правовідносин та зобов`язань за договором, зокрема, щодо передачі ПП "Будинки столиці" в обслуговування будинку та прибудинкової території та щодо оплати ОСББ "ХШ МЕГА 19" відповідних послуг.

Відповідно, й акти наданих послуг № 1/1 від 01.07.2018 р., № 1/1 від 01.08.2018 р., № 1/1 від 05.09.2018 р., підписані з боку ОСББ "ХШ МЕГА 19" ОСОБА_5 за відсутності відповідних повноважень та довіреності, не можуть свідчити про схвалення сторонами оспорюваного правочину.

Поряд з цим, суд відхиляє посилання відповідача на протокол засідання правління ОСББ "ХШ МЕГА 19" (початок зборів 21.05.2018 р., закінчення зборів від 23.05.2018 р.), яким, на думку відповідача, було визначено умови надання ПП «Будинки столиці» послуг (зокрема, погоджено тарифи експлуатуючої організації), які потім застосовано у додатку № 1 до договору, з огляду на таке.

Відповідно до п. 12 розділу ІІІ Статуту позивача правління ОСББ здійснює керівництво поточною діяльністю об`єднання та має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених цим Статутом.

Відповідно до п. 15 розділу ІІІ Статуту рішення правління викладаються у протоколі засідання правління із зазначенням кожним з членів правління результатів свого голосування, засвідченого власноручним підписом, якщо інше не встановлено самим правлінням.

Отже, рішення правління, оформлене протоколом, може визначати лише питання поточної діяльності ОСББ, проте, не встановлює та не визначає договірні умови між ОСББ "ХШ МЕГА 19" з іншою юридичною особою (яка не є членом ОСББ).

Також слід відзначити, що згідно з вказаним протоколом збори засідання правління були розпочаті 21.05.2018 р., а закінчені 23.05.2018 р., відтак, викладені в протоколі рішення правління набрали чинності з 23.05.2018 р., тобто вже після укладення сторонами договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р., а тому погодження правлінням тарифів у такий спосіб оцінюється судом критично.

Окрім того, у матеріалах справи міститься акт службового розслідування від 19.01.2022 р., проведеного позивачем з метою перевірки факту отримання ОСББ "ХШ МЕГА 19" від ПП "Будинки столиці" послуг за адресою: Харківське шосе, 19 у місті Києві, з обслуговування будинку та прибудинкової території, за результатами якого були встановлені наступні обставини.

Рішенням загальних зборів ОСББ "ХШ МЕГА 19", оформленим протоколом № 2.2 від 02.12.2017 р., було вирішено, що обслуговування будинку за адресою: Харківське шосе, 19, буде здійснювати ПП "Торговий-квартал", виконавцем цих послуг обрано ТОВ "Торговий-Квартал", яке фактично здійснювало обслуговування будинку до 30.06.2018 р., що підтверджується наявними у матеріалах справи банківськими виписками про оплату послуг з утримання будинку, відшкодування експлуатаційних витрат та про оплату електричної та теплової енергії.

У подальшому, з 01.07.2018 р. послуги з утримання будинку та прибудинкової території ОСББ "ХШ МЕГА 19" не надавались, оскільки останній знаходився на самообслуговуванні, про що свідчить копія звіту про доходи та витрати ОСББ за період з 01.07.2018 р. по 30.06.2021 р.

Поряд з цим, з приводу договору взаємовідносин сторін від 11.07.2018 р., на який посилався відповідач в обґрунтування своїх заперечень проти позову, суд зазначає, що вказаний договір не може слугувати підтвердженням фактичного надання послуг з боку ПП "Будинки столиці" та прийняття їх ОСББ "ХШ МЕГА 19", оскільки цей договір визначає право ТОВ "Консалтингова компанія "Вілліам Інвест Експерт", ТОВ "Завод готових сніданків "Аеро-зет", ТОВ "Торгівельно-промисловий дім "Цезар" проводити резервне фінансування роботи ПП "Будинки столиці" як грошовими коштами, так і в натуральному вигляді, а його підписання сторонами не свідчить про факт надання ПП "Будинки столиці" послуг ОСББ "ХШ МЕГА 19".

Стосовно тверджень відповідача про необхідність врахування під час розгляду даної справи висновків рішення Господарського суду міста Києва у справі № 910/10695/21 від 18.10.2021 р. про стягнення заборгованості з ОСББ "ХШ МЕГА 19" на користь ПП "Будинки столиці" на підставі договору про надання послуг від 21.05.2018 р., яке набрало законної сили та має, на думку ПП "Будинки столиці", преюдиційне значення, суд зазначає таке.

Згідно з ч. 4 ст. 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Однак, суд відхиляє доводи відповідача про те, що вищезазначеним рішенням суду була встановлена дійсність договору про надання послуг від 21.05.2018 р., оскільки предметом розгляду тієї справи було стягнення заборгованості, а не встановлення обставин дійсності чи укладення правочину. При цьому, вказана справа розглядалась у межах, визначених заявами сторін по суті позову, зі своїм обсягом доказів.

Водночас, відповідно до ч. 7 ст. 75 ГПК України правова оцінка, надана судом певному факту при розгляді іншої справи, не є обов`язковою для господарського суду.

За таких обставин, оскільки будь-які обставини чи факти щодо укладення та дійсності договору про надання послуг у справі Господарського суду міста Києва № 910/10695/21 останнім не встановлювались, суд вважає, що вказане рішення не має преюдиційного значення та не містить фактів, які мають бути враховані під час розгляду даної справи, предметом якої є саме визнання недійсним договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р.

Отже, за результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, із наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами ст.ст. 75-79, 86 ГПК України, судом встановлено відсутність доказів погодження позивачем виникнення та наявності зобов`язань за спірним правочином із ПП «Будинки столиці».

Таким чином, беручи до уваги положення статей 203, 215 ЦК України та враховуючи, що позивачем в розумінні приписів статті 74 ГПК України доведено ті обставини, на які він посилається як на підставу заявлених у даній справі позовних вимог, а також у зв`язку з наявністю фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання оспорюваного правочину недійсним і настання відповідних юридичних наслідків, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог про визнання недійсним договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р., укладеного між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "ХШ МЕГА 19" та Приватним підприємством "Будинки столиці".

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, яких дійшов Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 р. у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Поряд з цим, за змістом п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України» обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Отже, названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).

Поряд з цим, згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 р. Європейського суду з прав людини у справі «Руїс Торіха проти Іспанії»).

З урахуванням наведеного суд відзначає, що решта долучених до матеріалів справи документів та наданих сторонами пояснень була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків щодо наявності підстав для задоволення позову не спростовує.

Поряд з цим, відповідачем у даній справі було заявлено клопотання про застосування наслідків спливу строку позовної давності, за змістом якого відповідач зазначав, що договір про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території було укладено 21.05.2018 р., отже, строк позовної давності закінчився 21.05.2021 р., у той час як з позовом у даній справі ОСББ «ХШ МЕГА 19» звернулось 20.01.2022 р.

Суд, розглянувши дане клопотання, зазначає, що строк позовної давності щодо заявленого позову про визнання недійсним договору у даному випадку не є пропущеним з огляду на таке.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (ст. 256 Цивільного кодексу України).

За приписами ст. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Відповідно до п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (СOVID-19), строки, визначені статтями 257, 258, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.

Карантин на території України був введений Постановою КМУ від 11 березня 2020 р. № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».

У подальшому, зокрема, постановою КМУ від 09 грудня 2020 р. № 1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби СOVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» строк дії карантину було продовжено до 31.08.2022 р.

З урахуванням зазначеного, перебіг строків позовної давності з 11.03.2020 р. було продовжено на час дії карантину на підставі п. 12 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України, і на час звернення ОСББ «ХШ МЕГА 19» з даним позовом до суду строк позовної давності не сплив.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

За змістом ч.ч. 1, 3 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.

Позивачем, зокрема, було заявлено до стягнення з відповідача 90000,00 грн. на професійну правничу допомогу.

Витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами за результатами розгляду справи. Розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою (ст. 126 ГПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 126 ГПК України для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву (з ч. 8 ст. 129 ГПК України).

У даному випадку на підтвердження понесення витрат на правничу допомогу в сумі 90000,00 грн. позивачем до матеріалів справи долучено договір про надання професійної правничої допомоги № 01-11/11/21 від 11.11.2021 р., укладений ОСББ "ХШ МЕГА 19" з Адвокатським об`єднанням "ЕСКВАЙРС", в якому сторони погодили надання клієнту професійної правничої допомоги в обсязі, в порядку та на умовах, визначених договором та додатками до нього, зокрема, надання правничої допомоги (п. 1.1 договору).

У відповідності з п. 4.1 договору сторони домовились, що за надання професійної правничої (правової) допомоги клієнт сплачує адвокатському об`єднанню винагороду (гонорар). Розмір такої винагороди адвокатського об`єднання та порядок її сплати встановлюється додатком до цього договору, який є невід`ємною його частиною.

З метою представництва та захисту інтересів ОСББ «ХШ МЕГА 19» у спорі із ПП «Будинки столиці» щодо визнання недійсним договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р., сторони договору уклали додаток № 11 від 12.01.2022 р.

Згідно з п. 1.1 додатку № 11 клієнт доручає адвокатському об`єднанню надання професійної правничої (правової) допомоги щодо захисту прав та інтересів клієнта у Господарському суді Київської області стосовно визнання договору про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р. недійсним, включаючи, але не виключно: вивчення та аналіз матеріалів справи, документів, інформації клієнта та надання правової оцінки позиції клієнта відповідно до поставлених клієнтом цілей; збирання відомостей про факти, що можуть бути використані як докази; здійснення підготовки та направлення необхідних адвокатських запитів; підготовка та подання до суду заяв про забезпечення та витребування доказів або позову (за необхідності); підготовка та подання до суду позовної заяви; підготовка та подання до суду всіх необхідних процесуальних документів (у т.ч. заяв, клопотань тощо) та доказів; забезпечення захисту прав та охоронюваних законом інтересів клієнта під час розгляду справи у суді першої інстанції, включаючи, але не виключно, представництво клієнта як учасника справи у суді першої інстанції зі всіма правами, що надані відповідним учасникам справи законодавством.

З метою визначення розміру винагороди (гонорару) АО «ЕСКВАЙРС» за надання послуг, сторонами було підписано додаток № 12 від 12.01.2022 р., відповідно до п. 1.1 якого розмір винагороди (гонорару), яка сплачується адвокатському об`єднанню за надання професійної правничої (правової) допомоги, обсяг і зміст якої визначені у пп. 1.1.1-1.1.6 додатку № 11 до договору та пп. 1.1.7 додатку № 11 до договору (до чотирьох судових засідань включно, зокрема, відкладених або судових засідань, що не відбулися незалежно від причин (в т.ч. але не виключно: хвороба, відпустка, відрядження судді; відкладення розгляду справи у зв`язку із клопотанням учасника справи або з інших процесуальних підстав)) становить 90000,00 грн.

Для здійснення оплати послуг згідно додатків № 11 та № 12 АО «ЕСКВАЙРС» виставило ОСББ «ХШ МЕРА 19» рахунок № 4-21/02-22 від 21.02.2022 р. на суму 90000,00 грн.

ОСББ «ХШ МЕГА 19» здійснило оплату послуг АО «ЕСКВАЙРС» на суму 90000,00 грн. на підставі виставленого рахунку, що підтверджується платіжним дорученням № 2778 від 13.07.2022 р.

Таким чином, судом встановлено, що понесені позивачем витрати на професійну правничу допомогу в сумі 90000,00 грн. є підтвердженими.

За змістом ст. 1 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Згідно зі ст. 16 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом (ст. 16 ГПК України).

Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 зазначеного Кодексу).

Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права в суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.

Відповідно до частини 2 статті 126 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі - гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Частиною 3 цієї статті Кодексу передбачено, що для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи (ч. 4 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України).

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 5 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно із частиною 6 статті 126 Господарського процесуального кодексу України обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

За приписами частини 5 статті 129 Господарського процесуального кодексу України під час вирішення питання про розподіл судових витрат суд враховує: 1) чи пов`язані ці витрати з розглядом справи; 2) чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, з урахуванням ціни позову, значення справи для сторін, у тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес; 3) поведінку сторони під час розгляду справи, що призвела до затягування розгляду справи, зокрема, подання стороною явно необґрунтованих заяв і клопотань, безпідставне твердження або заперечення стороною певних обставин, які мають значення для справи, безпідставне завищення позивачем позовних вимог тощо; 4) дії сторони щодо досудового вирішення спору та щодо врегулювання спору мирним шляхом під час розгляду справи, стадію розгляду справи, на якій такі дії вчинялись.

Водночас, у разі недотримання вимог ч. 4 ст. 126 ГПК України, в силу ч. 5 цієї норми, суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Між тим, у даній справі відповідач не клопотав про зменшення розміру витрат на професійну правничу допомогу, понесених позивачем.

У даному випадку суд враховує такі критерії визначення розміру витрат на правову допомогу: категорію справи; розгляд справи у загальному позовному провадженні; характер спірних правовідносин та значення справи для сторін; кількість наданих представниками позивача суду пояснень, доказів та підготовлених документів; обсяг виконаної адвокатами роботи під час підготовки документів у даній справі.

Враховуючи наведені положення процесуального законодавства, беручи до уваги підтверджений матеріалами справи факт надання позивачу Адвокатським об`єднанням "ЕСКВАЙРС" професійної правничої допомоги у цій справі та понесення пов`язаних з нею витрат позивачем, дослідивши матеріали справи та позиції сторін, суд дійшов висновку, що витрати позивача на професійну правову допомогу в розмірі 90000,00 грн. є співмірними, пропорційними та обґрунтованими, у зв`язку з чим вони підлягають покладенню на відповідача.

Поряд з цим, витрати зі сплати судового збору відповідно до ст.ст. 123, 129 ГПК України покладаються судом на відповідача.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 76-80, 123, 129, 232, 233, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

вирішив:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Визнати недійсним договір про надання послуг з обслуговування будинку та прибудинкової території від 21.05.2018 р., укладений між Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "ХШ МЕГА 19" (02090, м. Київ, вул. Харківське шосе, буд. 19, код 41121893) та Приватним підприємством "Будинки столиці" (08292, Київська обл., м. Буча, вул. Нове шосе, буд. 14, офіс 262А, код 40312640).

3. Стягнути з Приватного підприємства "Будинки столиці" (08292, Київська обл., м. Буча, вул. Нове шосе, буд. 14, офіс 262А, код 40312640) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ХШ МЕГА 19" (02090, м. Київ, вул. Харківське шосе, буд. 19, код 41121893) 2481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн. 00 коп. судового збору, 90000 (дев`яносто тисяч) грн. 00 коп. витрат на правову допомогу.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Згідно з приписами ч.ч. 1, 2 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відповідно до вимог статті 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складене 05.01.2023 р.

Суддя В.М. Бабкіна