ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
УХВАЛА

"22" грудня 2022 р. м. Житомир Справа № 906/563/22

Господарський суд Житомирської області у складі судді Шніт А.В.,

розглядаючи справу

за позовом Керівника Чуднівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Миропільської селищної ради Житомирського району Житомирської області

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомиргаз збут"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Північний офіс Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області

про визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання природного газу №1/1/21 від 15.07.2021 та стягнення 100 704,35грн,

за участю представників сторін:

прокурор: Ільченко П. Л. - службове посвідчення №064657 від 01.06.2021;

від позивача: Мироновська А.О. - ордер серії АА №1227401 від 15.09.2022;

Олексійчук С.А. - дов. б/н від 09.09.2022;

від відповідача: Козир В.К. - адвокат, довіреність №007-2-0122 від 31.12.2021;

Слюсар О.М. - адвокат, довіреність №007-16-0822 від 23.02.2022;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Чуднівської окружної прокуратури звернувся до господарського суду в інтересах держави в особі Миропільської селищної ради з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Житомиргаз збут" про визнання недійсними додаткових угод до договору про постачання природного газу №1/1/21 від 15.07.2021 та стягнення 100 704,35 грн.

В обґрунтування позовних вимог прокурор вказує на недотримання вимог законодавства про публічні закупівлі під час укладення додаткових угод до договору про постачання природного газу №1/1/21 від 15.07.2021.

В якості правових підстав прокурор посилається, зокрема, на ст. 203, 215, 669, 670, ст. 22 Бюджетного кодексу України, ст. 3, 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Ухвалою від 16.08.2022 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 15.09.2022 о 10:00.

Ухвалою суду від 08.11.2022 постановлено, зокрема, залучити третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача - Північний офіс Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, а також відкласти підготовче засідання на 05.12.2022 о 12:00.

У судовому засіданні 05.12.2022 оголошено перерву до 22.12. 2022 об 11:40.

Прокурор у підготовчому засіданні 22.12.2022 заперечував проти задоволення клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки факт незвернення до суду селищної ради з позовом про стягнення надмірно сплачених коштів свідчить про те, що орган місцевого самоврядування неналежно виконує свої повноваження, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів значної кількості громадян - членів територіальної громади. Позиція Миропільської селищної ради свідчить про відсутність у них намірів вживати заходи щодо захисту порушених інтересів держави у спірних правовідносинах. За таких обставин, Чуднівською окружною прокуратурою дотримано порядок, передбачений статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" та підтверджено, що Миропільська селищна рада протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернулися до суду з позовом в інтересах держави, і це є достатнім аргументом для підтвердження її бездіяльності. Позов містить вимогу про визнання додаткових угод до договору постачання природного газу недійсними та повернення безпідставно сплачених коштів за договором на користь Миропільської селищної ради Житомирської області, і не містить вимоги про стягнення отриманого за договором в дохід держави, тому зазначення саме Миропільської селищної ради, а не Держаудитслужби як органу, в особі якого подано позов в інтересах держави, на думку прокурора, є виправданим.

Представник позивача в підготовчому засіданні 22.12.2022 пояснила, що нездійснення захисту інтересів держави спеціально уповноваженим органом - Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, не є перешкодою для захисту інтересів органу місцевого самоврядування прокурором. Через відсутність видатків бюджету, у органу місцевого самоврядування існувала об`єктивна неможливість самостійно захистити свої права. Зазначили, що за договором про надання правничої допомоги від 08.10.2021, укладеного з АО "Група адвокатів України", оплата з бюджету органу місцевого самоврядування у 2022 році не здійснювалося з підстав відсутності коштів у видатках бюджету селищної ради на проведення судових витрат, про що, зокрема, свідчить кошторис Миропільської селищної ради на 2022 рік. Тому, вважають, що клопотання відповідача про залишення позову прокурора без розгляду безпідставними.

Представники відповідача в підготовчому засіданні 22.12.2022 підтримали клопотання про залишення позову прокурора без розгляду, викладені у відзиві на позовну заяву від 25.08.2022, запереченнях на відповідь на відзив від 13.09.2022, поясненнях від 11.10.2022, додаткових поясненнях від 04.11.2022 та поясненнях від 05.12.2022. Зазначили, що в позовній заяві Чуднівської окружної прокуратури зазначено, що за зверненням Миропільської селищної ради окружна прокуратура виявила порушення вимог чинного законодавства під час закупівлі селищною радою природного газу. Підставою для здійснення представництва позову в інтересах держави в особі Миропільської селищної ради вказано про відсутність коштів у видатках селищного бюджету на судові витрати. Проте, зауважили, що в провадженні Господарського суду Житомирської області перебуває справа №906/45/22 за позовом ТОВ "Житомиргаз збут" до Миропільської селищної ради про стягнення заборгованості за поставлений природний газ за договором на постачання природного газу №1/21 від 15.07.2021. Представництво інтересів Миропільської селищної ради у справі №906/45/22 здійснює адвокат Мироновська А.О., яка діє на підставі договору про надання професійної правничої допомоги від 08.10.2021, укладеного між Миропільською селищною радою та Адвокатським об`єднанням "Група адвокатів України" в особі керуючого партнера Мироновської А.О. Тобто, Миропільська селищна рада має усі можливості самостійно захищати свої права та законні інтереси, а повідомлення Миропільської селищної ради про відсутність видатків в бюджеті на судові витрати є неправдивим. Прокурор у даному випадку є альтернативним суб`єктом звернення до суду. Крім того, у позовній заяві зазначено, що Управлінням Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області за результатами моніторингу закупівлі UA2021 -06-02-003 873-b складено висновок про порушення Миропільською селищною радою п.2 ч.5 ст.41 Закону України "Про публічні закупівлі" та п.11.6. договору та зобов`язано здійснити заходи щодо усунення порушень. Згідно з висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA2021-06-02-003873-b, про порушення інтересів держави уповноваженому органові було відомо під час проведення моніторингу закупівлі, тобто ще до звернення Миропільської селищної ради до Чуднівської окружної прокуратури. При цьому, вважають, що прокурор не довів факт бездіяльності суб`єктів, до компетенції яких віднесено відповідні повноваження.

Представник третьої особи в підготовче засідання 22.12.2022 не з`явився. 09.12.2022 до суду надійшли письмові пояснення по суті заявлених прокурором позовних вимог №260625-14/3414-2022 від 06.12.2022, в яких, зокрема, викладено клопотання про розгляд справи без участі представника Управління, за наявними у справі матеріалами.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, розглянувши клопотання відповідача про залишення позову прокурора без розгляду, викладені у відзиві на позовну заяву від 25.08.2022, запереченнях на відповідь на відзив від 13.09.2022, поясненнях від 11.10.2022, додаткових поясненнях від 04.11.2022 та поясненнях від 05.12.2022, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. Організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Положеннями ст.23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до ч.4 ст.53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №1-1/99 встановлено, що прокурор або його заступник самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави, чи в чому існує загроза інтересам держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів, з врахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

За змістом практики Верховного Суду прокурор не може замінювати лише належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави.

Належним суб`єктом владних повноважень для захисту інтересів держави є не будь-який орган, що уповноважений державою здійснювати певні функції контролю у певній сфері, а лише той, який має відповідні повноваження для захисту таких інтересів.

Аналогічну позицію Верховний Суд висловив у справі №905/803/18 у постанові від 26.02.2019.

За змістом ч.1 ст.143 Конституції України територіальні громади села, селища, міста безпосередньо або через утворені ними органи місцевого самоврядування управляють майном, що є в комунальній власності; затверджують програми соціально-економічного та культурного розвитку і контролюють їх виконання; затверджують бюджети відповідних адміністративно-територіальних одиниць і контролюють їх виконання; встановлюють місцеві податки і збори відповідно до закону; забезпечують проведення місцевих референдумів та реалізацію їх результатів; утворюють, реорганізовують та ліквідовують комунальні підприємства, організації і установи, а також здійснюють контроль за їх діяльністю; вирішують інші питання місцевого значення, віднесені законом до їхньої компетенції.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" (тут і надалі - у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.

Згідно ч.1, 4 ст.61 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України. Самостійність місцевих бюджетів гарантується власними та закріпленими за ними на стабільній основі законом загальнодержавними доходами, а також правом самостійно визначати напрями використання коштів місцевих бюджетів відповідно до закону.

До відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад належить, зокрема, забезпечення збалансованого економічного та соціального розвитку відповідної території, ефективного використання природних, трудових і фінансових ресурсів (підпункт 2 пункту "а" частини 1 статті 2 цього ж Закону).

Відповідно до п.3 ч.2 ст.22 Бюджетного кодексу України (у редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин) головними розпорядниками бюджетних коштів можуть бути виключно за бюджетними призначеннями, визначеними іншими рішеннями про місцеві бюджети, - місцеві державні адміністрації, виконавчі органи та апарати місцевих рад (секретаріат Київської міської ради), структурні підрозділи місцевих державних адміністрацій, виконавчих органів місцевих рад в особі їх керівників.

Згідно п.4, 7 ч.5 ст.22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів затверджує кошториси розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня (плани використання бюджетних коштів одержувачів бюджетних коштів), якщо інше не передбачено законодавством; здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі.

Таким чином, Миропільська селищна рада наділена нормативно визначеною функцією контролю за ефективністю використання фінансових ресурсів місцевого бюджету, в тому числі, при здійсненні публічних закупівель.

Варто зазначити, що згідно поданого в матеріали справи оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-06-02-003973-b (а.с. 27-28, т.1) замовником товару, що є предметом закупівлі у даних торгах, є саме Миропільська селищна рада. Крім того, за змістом п.4.9 договору про постачання природного газу №1/1/21 від 15.07.2021 зобов`язання замовника за цим договором виникають виключно за наявності відповідного бюджетного призначення (бюджетних асигнувань, затверджених у кошторисі (або в плані використання бюджетних коштів - для одержувачів бюджетних коштів)) (а.с. 38-46, т.1)

При цьому, відповідно до ст.18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" орган місцевого самоврядування може бути позивачем та відповідачем у судах загальної юрисдикції, зокрема, звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.

Крім того, позов прокурора містить вимогу про визнання додаткових угод до договору постачання природного газу недійсними та повернення безпідставно сплачених коштів за договором на користь Миропільської селищної ради Житомирської області, і не містить вимоги про стягнення отриманого за договором в дохід держави, тому зазначення саме Миропільської селищної ради, а не Держаудитслужби як органу, в особі якого подано позов в інтересах держави, суд вважає доцільним.

У матеріалах справи наявні, зокрема, адресовані позивачу повідомлення Чуднівської окружної прокуратури №55-92-1186вих22 від 08.07.2022 і №55-92-1206вих22 від 13.07.2022 про встановлення факту порушення вимог законодавства про публічні закупівлі під час укладення додаткових угод до договору про постачання природного газу №1/1/21 від 15.07.2021 та з метою вжиття Миропільською селищною радою належних заходів реагування (а.с. 99-100, 102-106, т.1).

Згідно відповідей Миропільської селищної ради №1553-22 від 12.07.2022 та №668 від 15.07.2022 встановлено, що остання самостійно не зверталась до суду з відповідною позовною заявою з підстав відсутності бюджетних коштів селищної ради на судові витрати. Водночас, викладено прохання органу місцевого самоврядування щодо звернення прокурора до суду з відповідною позовною заявою в інтересах держави, в тому числі, в особі міської ради, для повернення бюджетних коштів як зайво сплачених за природний газ за додатковими угодами до договору про постачання природного газу №1/1/21 від 15.07.2021 (а.с. 101, 105-106, т.1).

Так, Миропілською селищною радою в матеріали справи подано кошторис ради на 2022 рік на підтвердження того, що за договором про надання правничої допомоги від 08.10.2021, укладеного з АО "Група адвокатів України", оплата з бюджету органу місцевого самоврядування у 2022 році не здійснювалося з підстав відсутності коштів у видатках бюджету селищної ради на проведення судових витрат (а.с. 219, т.1).

Таким чином, керівником Чуднівської окружної прокуратури дотримано порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" та підтверджено, що Миропільська селищна рада протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернулися до суду з позовом, і це є достатнім аргументом для підтвердження їх бездіяльності.

За таких обставин, вбачаються підстави для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду з вказаним позовом.

Аналогічна позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Щодо доводів відповідача стосовно не зазначення прокурором у позовній заяві позивачем Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області, суд зазначає наступне.

Згідно п.1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Державна аудиторська служба України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.

У п.4 зазначеного вище Положення викладено повноваження Держаудитслужби, яка відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює контроль у міністерствах, інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах, суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи). Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, у тому числі, перевірки закупівель. Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.

Підпунктом 20 пункту 6 даного Положення передбачено, що Держаудитслужба для виконання покладених на неї завдань має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.

При цьому, суд враховує, що закон не зобов`язує прокурора подавати позов у особі усіх органів, які можуть здійснювати захист інтересів держави у спірних відносинах і звертатися з позовом до суду. Належним буде звернення в особі хоча б одного з них.

Аналогічний висновок міститься в постановах Верховного Суду від 25.02.2021 у справі №912/9/20, від 19.08.2020 у справі №923/449/18, від 18.06.2021 у справі №927/491/19.

Водночас, як судом зазначалося вище, позов прокурора містить вимогу про визнання додаткових угод до договору постачання природного газу недійсними та повернення безпідставно сплачених коштів за договором на користь Миропільської селищної ради Житомирської області, і не містить вимоги про стягнення отриманого за договором в дохід держави, тому зазначення Миропільської селищної ради як органу, в особі якого подано позов в інтересах держави, суд вважає доцільним.

В постанові Верховного Суду від 05.10.2021 у справі № 925/1214/19 зазначено, що за своєю правовою природою залишення позову без розгляду, що унормовано статтею 226 Господарського процесуального кодексу України, є відмовою суду розглянути звернення особи про захист її порушеного права (позов) внаслідок визначених указаною статтею недоліків або дій цієї особи. Наведений у статті 226 Господарського процесуального кодексу України перелік підстав для залишення позову без розгляду є вичерпним.

Зокрема, згідно з пунктом 2 частини 2 статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

У випадку, якщо суд встановить, що визначений прокурором позивач не є органом, уповноваженим державою на захист її інтересів у спірних правовідносинах, тобто, відбулося звернення прокурора в інтересах неналежного позивача, це матиме процесуальним наслідком відмову в задоволенні відповідного позову, а не залишення позову прокурора без розгляду на підставі положень пункту 2 частині 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про відмову відповідачу у задоволенні клопотань про залишення позову прокурора без розгляду, викладених у відзиві на позовну заяву від 25.08.2022, запереченнях на відповідь на відзив від 13.09.2022, поясненнях від 11.10.2022, додаткових поясненнях від 04.11.2022 та поясненнях від 05.12.2022.

Керуючись ч.3 ст.169, ст.182, 183, ч.2 ст.232, ст.233-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Відмовити відповідачу у задоволенні клопотань про залишення позову прокурора без розгляду, викладених у відзиві на позовну заяву від 25.08.2022, запереченнях на відповідь на відзив від 13.09.2022, поясненнях від 11.10.2022, додаткових поясненнях від 04.11.2022 та поясненнях від 05.12.2022.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена.

Повний текст ухвали складено: 27.12.2022.

Суддя Шніт А.В.

Друк:

1 - у справу

2 - Житомирській обласній прокуратурі на електронну пошту:

3 - Чуднівській окружній прокуратурі на електронну пошту:

4 - Миропільській селищній раді електронну пошту: Mу

5 - ТОВ "Житомиргаз збут" на електронну пошту: ;

6- Північному офісу Держаудитслужби в особі Управління Північного офісу Держаудитслужби в Житомирській області на електронну пошту: