ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 грудня 2022 року м. Черкаси Справа № 925/273/21

Господарський суд Черкаської області у складі судді Гладуна А.І., розглянув у відкритому судовому засіданні у м. Черкаси у приміщенні суду справу

за позовом першого заступника керівникаЧеркаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Черкаської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна"

про визнання недійсним договору від 25.10.2017 №59 та стягнення 4089105,92 грн.

Секретар судового засідання Бадика Д.Д.

Представники учасників справи:

прокурор Цибань В.І.;

позивач Кирман В.О., на підставі самопредставництва;

відповідач Беленкова В.В., адвокат.

1. Стислий виклад позиції прокурора, позивача та заперечень відповідача.

1.1. 05.03.2021 перший заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Черкаської міської ради звернувся до господарського суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна".

Змістом позову прокурора є вимоги:

1) визнати недійсним договір пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури міста Черкаси у зв`язку із будівництвом заводу з переробки кукурудзи про провулку Комунальному, 29 у м. Черкаси від 25.10.2017 №59, укладеного між Виконавчим комітетом Черкаської міської ради та ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна";

2) стягнути з ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" на користь Виконавчого комітету Черкаської міської ради 4089105,92 грн пайового внеску у розвиток інженерно-транспортної інфраструктури міста Черкаси набутого (збереженого) без достатньої правової підстави.

Позов мотивовано невідповідністю змісту оспорюваного правочину вимогам законодавства, зокрема недотримання сторонами у момент вчинення правочину при визначенні величини та розміру пайової участі вимог частини 5 статті 30 та частини 5 статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", що мало наслідком сплату замовником будівництва пайового внеску у розвиток інженерно-транспортної інфраструктури міста у меншому розмірі, ніж встановлено законом. Сплата пайового внеску у меншому розмірі порушує інтереси держави.

Відповідач як замовник будівництва при зверненні до позивача із пропозицією укласти договір про пайову участь до прийняття об`єкта в експлуатацію надав інформацію про загальну кошторисну вартість будівництва, яка є меншою від розміру кошторисної вартості будівництва, вказаної в акті готовності об`єкта до експлуатації.

Право органу місцевого самоврядування вимагати та обов`язок замовника будівництва сплатити пайовий внесок у розмірі, встановленому законом, є підставою виникнення між сторонами зобов`язання з набуття (збереження) майна без достатньої правої підстави (ст. 1212 ЦК України).

1.2. Заперечення проти позову відповідач мотивував можливістю залучення органом місцевого самоврядування коштів пайової участі виключно на договірних засадах та обов`язковістю укладення договору пайової участі із замовником будівництва. Залучення коштів пайової участі в інший (позадоговірний) спосіб законом не передбачено.

Відповідач сплатив до бюджету міста 1627734,98 грн пайової участі. Розмір пайової участі відповідача погоджено сторонами у договорі пайової участі, який укладено сторонами з протоколом розбіжностей.

Договірний характер правовідносин сторін виключає можливість застосування норм статті 1212 Цивільного кодексу України.

Звертаючись з позовом прокурором не обґрунтував підстав для представництва інтересів держави.

2. Процесуальний перебіг справи.

05.08.2021 рішенням Господарського суду Черкаської області у позові відмовлено.

02.12.2021 постановою Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу прокурора залишено без задоволення, рішення Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 змінено в мотивувальній частині, викладено його в редакції постанови апеляційного суду, в решті рішення суду залишено без змін.

02.06.2022 постановою Верховного Суду касаційну скаргу прокурора задоволено частково, постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.12.2021 та рішення Господарського суду Черкаської області від 05.08.2021 скасовано,справу передано на новий розгляд до суду першої інстанції.

30.06.2022 за результатами автоматизованого розподілу справу №925/273/21 передано на розгляд судді Гладуну А.І.

30.06.2022 суд ухвалив прийняти справу № 925/273/21 до свого провадження, ухвалив розглядати справу за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначив на 14.07.2022 об 11 год. 30 хв. Запропонував учасникам справи надати до дня судового засідання пояснення по суті спору та документи, що їх підтверджують, з урахуванням висновків, наведених у постанові Верховного Суду від 02.06.2022.

3. Підстави передання справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

3.1. Передаючи справу на новий розгляд до суду першої інстанції, Верховний Суд зауважив, що суди першої та апеляційної інстанцій не врахували висновки Верховного Суду щодо застосування положень статті 40 Закону України "Про врегулювання містобудівної діяльності", якою встановлений обов`язок замовника будівництва прийняти пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту у відповідному розмірі з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

3.2. Незважаючи на наявність у матеріалах справи доказів, що містять неоднакові відомості щодо загальної кошторисної вартості відповідного об`єкту (206538000,00 грн відповідно до актаготовності об`єкта до експлуатації від 28.08.2018 та 57168409,00 грн відповідно до зведеного кошторисного розрахунку від 01.10.2015), суд апеляційної інстанції не здійснив оцінку їх належності, допустимості, достовірності та вірогідності із урахуванням правової природи кожного з цих документів, осіб, відповідальних за їх видання, повноти та достовірності викладених у них відомостей, а також взаємозв`язку доказів у сукупності.

3.3. Суди не навели підстав для висновку про те, що на момент складання та затвердження акта готовності об`єкта до експлуатації від 27.08.2018 його загальна кошторисна вартість змінилася порівняно із моментом укладення договору, із зазначенням певних об`єктивних підстав та правових наслідків такої зміни (в разі її наявності).

3.4. За відсутності встановлення судами першої та апеляційної інстанцій на підставі наданих учасниками справи доказів наведених, суттєвих для вирішення цього спору, обставин щодо дійсної загальної кошторисної вартості об`єкту, яка має бути базою для обчислення розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту відповідно до вимог законодавства, Верховний Суд вважав передчасними будь-які висновки як щодо відповідності договору пайової участі вимогам закону (його дійсності), так і щодо наявності чи відсутності у зв`язку з цим правових підстав для застосування до спірних правовідносин положень статті 1212 Цивільного кодексу України.

3.5. Крім наведеного, за висновками Верховного Суду, суди першої та апеляційної інстанцій не надали правової оцінки правомірності визначення у договорі розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту в розмірі саме 1627734,98 грн (з урахуванням протоколу розбіжностей), зокрема, не з`ясували наявність чи відсутність згідно з наданими учасниками справи доказами підстав, передбачених частиною 5 статті 30 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", для зменшення розміру пайової участі на визначену в протоколі розбіжностей суму.

Відповідно до частини 5 статті 310 Господарського процесуального кодексу України висновки суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими скасовано судові рішення, є обов`язковими для суду першої чи апеляційної інстанції під час нового розгляду справи.

4. Заяви, клопотання, процесуальні дії суду та учасників у справі під час нового розгляду справи.

4.1. 12.07.2022 відповідач подав до суду письмові пояснення з урахуванням висновків Верховного Суду, наведених у постанові від 02.06.2022 (а. с. 64-70 том 3), у яких ствердив, що договір пайової участі є підставою виникнення у відповідача обов`язку сплатити кошти пайової участі для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту і такий обов`язок відповідач виконав. Право позивача як органу місцевого самоврядування на отримання коштів пайової участі для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту не на договірних засадах жодним законом України не передбачено. Між позивачем і відповідачем відсутні інші договірні правовідношення, відповідно до яких у позивача виникло б право на отримання 4089105,92 грн чи більшої суми пайових коштів.

Відповідно до висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 18.06.2021 у справі №927/491/19, від 25.02.2015 у справі №3-11гс15, від 24.09.2014 у справі №6-122ц14, договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них судом положень ст. 1212 ЦК України, а тому безпідставними є позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача коштів пайової участі. Залучення місцевого самоврядування коштів пайової участі не на договірній основі не допускається законом.

Заявлені прокурором позовні вимоги є взаємовиключними. Стягнення безпідставно збережених коштів у розмірі 4089105,92 грн пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури міста на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України можливе лише у випадку відсутності або припинення між сторонами договірних правовідносин.

Щодо зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, затвердженого 01.10.2015, на суму 57168409,00 грн, то даний зведений кошторисний розрахунок був складений проектантом у на підставі затвердженої проектної документації. Даний кошторисний розрахунок був поданий відповідачем разом із заявою про укладення договору пайової участі і перевірений фахівцями позивача на відповідність визначеної вартості будівельним нормам, державним стандартам і правилам, та після переконання того, що кошторисна вартість визначена у відповідності до вимог законодавства, відповідачу був направлений проект договору пайової участі №59 від 25.10.2017. Проект договору містив і розрахунок величини пайової участі, визначеної з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкту.

Протягом 2017 року в проектну документацію з будівництва заводу з переробки кукурудзи вносилися зміни, а тому після остаточного внесення змін до проектної документації відповідачем у проектантів було замовлено складення нового зведеного кошторисного розрахунку з врахуванням внесених змін до проектної документації.

Зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва в сумі 206537934,00 грн був затверджений відповідачем 27.12.2017.

Законом чи не договором не передбачено проведення після укладення договору пайової участі перерахунку розміру величини пайової участі у зв`язку із внесенням змін в проектну документацію та зміни у зв`язку з цим величини кошторисної вартості та величини пайової участі.

При заповнені та подачі відповідачем акту готовності об`єкта до експлуатації в акті від 28.08.2018 були вказані дані щодо кошторисної вартості об`єкта будівництва, яка була визначена проектантом та затверджена відповідачем на дату складання акту у розмірі 206537934,00 грн.

Договором оренди землі від 28.09.2010, укладеного позивачем та відповідачем, передбачено здійснення відповідачем будівництва дороги і після завершення будівництва передання її на баланс міста.

При проведенні обрахунку позивачем не були враховані умови надання земельної ділянки в оренду, а величина пайової участі не була зменшена на вартість побудованих доріг.

До пояснень відповідач надав бухгалтерську довідку від 29.06.2022 (а. с. 71 том 3) про вартість побудованої відповідачем дороги на виконання умов договору оренди землі від 28.09.2010 у розмірі 3448301,72 грн. та витрати відповідача на влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд при будівництві об`єкта станом на 17.11.2017 у розмірі 6408042,00 грн.

4.2. 13.07.2022 заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Є. Троцько подав до суду клопотання про витребування доказів(а. с. 75-78 том 3), у якому з урахуванням вказівок, викладених у постанові Верховного Суду та з метою встановлення розміру кошторисної вартості об`єкту будівництва на час введення об`єкта будівництва в експлуатацію просив: 1) витребувати у ТОВ "Інтерпроект GMBH" належним чином завірену копію проектно кошторисної документації, розробленої ТОВ "Інтерпроект GMBH" з наступною назвою: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси", що затверджена наказом ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" від 01.10.2015 №56 зі всіма змінами та коригуваннями, що здійснювались до цього проекту протягом всього будівництва заводу, та долучити до матеріалів судової справи; 2) витребувати у ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" належним чином завірену копію проектно кошторисної документації, розробленої ТОВ "Інтерпроект GMBH" з наступною назвою: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси", що затверджена наказом ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" від 01.10.2015 №56 зі всіма змінами та коригуваннями, що здійснювались до цього проекту протягом всього будівництва заводу, та долучити до матеріалів судової справи.

4.3. 13.07.2022 заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Є. Троцько подав до суду пояснення (а. с. 82-93 том 3), у яких зазначив, що 05.07.2017 відповідач звернувся до позивача щодо укладення договору про пайову участь. Проте надав інформацію щодо загальної кошторисної вартості будівництва вище вказаного об`єкту у сумі 57168409,00 грн, яка не відповідає дійсності та є значно меншою від розміру, зазначеного в акті готовності об`єкта до експлуатації, оскільки в кошторисі був відсутній основний агрегат заводу елеватор, що призвело до невірного розрахунку пайової участі забудовника у розвиток інфраструктури. Відповідач зобов`язаний був сплатити 20653800 грн пайової участі у розмірі 10% від вартості будівництва, що становить 206538000 грн.

Враховуючи, що відповідачем до міського бюджету сплачено лише 1627734,98 грн, залишається нестягнутою (несплаченою) сума 19026065,02 грн (206538000 грн * 10% = 20653800 грн - 1627734,98 грн). З урахуванням охопленої суми, що стягувалась виконавчим комітетом Черкаської міської ради з відповідача у справі № 925/1445/20 за позовом прокурора у даній справі підлягає стягненню до бюджету різниця коштів у сумі 4089105,92 грн (19026065,02 грн - 14936959,10 грн предмет позову у справі № 925/1445/20).

4.4. 27.07.2022 заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Є. Троцько подав до суду: 1) пояснення (а. с. 133-135 том 3); 2) клопотання про витребування доказів (а. с. 124-128 том 3), у якому просив: 1) витребувати у ТОВ "Інтерпроект GMBH" належним чином завірену копію проектної документації, розробленої ТОВ "Інтерпроект GMBH" з наступною назвою: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси", що затверджена наказом ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" від 01.10.2015 №56, у тому числі, з кошторисною частиною, зі всіма змінами та коригуваннями, що здійснювались до цього проекту протягом всього будівництва заводу, та долучити до матеріалів судової справи; 2) витребувати у ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" належним чином завірену копію проектно кошторисної документації, розробленої ТОВ "Інтерпроект GMBH" з наступною назвою: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси", що затверджена наказом ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" від 01.10.2015 №56, у тому числі з кошторисною частиною, зі всіма змінами та коригуваннями, що здійснювались до цього проекту протягом всього будівництва заводу, та долучити до матеріалів судової справи; 3) витребувати у ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" оригінал наказу від 01.10.2015 № 56 "Про затвердження проектної документації під назвою "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси"та долучити до матеріалів судової справи.

4.5. 28.07.2022 представник відповідача адвокат Беленкова В.В. подала до суду заперечення на клопотання прокурора про витребування доказів від 13.07.2022 (а. с. 138-139), у якому просила залишити без задоволення клопотання прокурора про витребування доказів, оскільки позовна заява, подана прокурором, надійшла до суду 05.03.2021, а клопотання про витребування доказів - 13.07.2022. Згідно з ч.1 ст. 81 ГПК України суд зобов`язаний залишити клопотання без задоволення, оскільки прокурор не обґрунтував неможливість його подання у встановлений законом строк з причин, що не залежали від нього.

4.6. У підготовче судове засідання 02.08.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О та представник відповідача адвокат Беленкова В.В.

4.7. У підготовчому судовому засіданні прокурор просив клопотання про витребування доказів від 13.07.2022 не розглядати, натомість розглянути клопотання про витребування доказів від 27.07.2022, просив задовольнити дане клопотання та витребувати у відповідача та у ТОВ "Інтерпроект GMBH" письмові докази. Представник позивача Кирман В.О клопотання прокурора підтримав, просив суд клопотання задовольнити. Представник відповідача адвокат Беленкова В.В. заперечила проти задоволення клопотання про витребування доказів, просила залишити клопотання без розгляду.

4.8. 02.08.2022 суд ухвалив задовольнити клопотання прокурора про витребування доказів частково; витребував у ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна": - належним чином засвідчену копію Зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва за формою №5 (додаток И Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), затверджених Наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), найменування об`єкта будівництва: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси", затвердженого уповноваженою особою ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна", складеного у поточних цінах станом на день, що передує дню укладення Договору пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси у разі виконання загальнобудівельних робіт, благоустрою та вертикального планування території при будівництві заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному (біля підприємства по пров. Комунальний, 29) в м. Черкаси, ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна № 59 від 25.10.2017, укладеного між Виконавчим комітетом Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна"; - належним чином засвідчену копію Зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва за формою №5 (додаток И Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), затверджених Наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), найменування об`єкта будівництва: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи; Черкаська обл., м. Черкаси, пров. Комунальний, 29 (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), затвердженого уповноваженою особою ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна", складеного у поточних цінах станом на день, що передує дню складення Акту готовності об`єкта до експлуатації від 27 серпня 2018 року, об`єкт будівництва: Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси; належним чином засвідчену копію наказу Генерального директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна" Усіченко Антоніни Сергіївни від 01.10.2015 № 56 "Про затвердження проектної документації під назвою "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси". Оригінал наказу надати для огляду у судовому засіданні. У решті клопотання відмовив.

4.9. Загальна кошторисна вартість об`єкта будівництва є обставиною, що входить у предмет доказування у справі.Суд дійшов висновку про обґрунтованість клопотання прокурора про витребування кошторисної частини проектної документації, складеної у формі Зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва за формою № 5, передбаченою Додатком И Правил визначення вартості будівництва ДСТУ Б Д.1.1-1:2013.

За висновкам касаційного суду (п. 46, 48, 49) у матеріалах справи містять неоднакові відомості щодо загальної кошторисної вартості об`єкта будівництва на момент укладення договору про пайову участь та на момент складення акта готовності об`єкта до експлуатації від 28.08.2018.З урахуванням висновків касаційного суду, викладених у постанові від 02.06.2022, суд дійшов висновку про витребування доказів та витребування зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва на момент укладення договору про пайову участь та на момент завершення будівництва і складення акту готовності об`єкта до експлуатації.

4.10. 02.08.2022 суд оголосив перерву у підготовчому судовому засіданні до 09.08.2022 до 10 год. 30 хв

4.11. 08.08.2022 відповідач подав до суду пояснення (а. с. 156-157 том 3), у яких зазначив, що 05.07.2017 відповідач звернувся до відповідача щодо укладення договору пайової участі. 31.10.2017 позивач надав відповідачу три примірники проекту договору пайової участі №59 від 25.10.2017 підписанихпозивачем. Відповідач підписав договір із застереженнями та склав протокол розбіжностей, який 17.11.2017 передав позивачу. З урахуванням загального порядку укладення господарських договорів, встановленого статтею 181 Господарського кодексу України, договір №59 від 25.10.2017 є укладеним 08.12.2017 з урахуванням протоколу розбіжностей від 17.11.2017.

4.12. 09.08.2022 позивач подав до суду заяву (а. с. 166 том 3) про надання витребуваних судом доказів, а саме оригіналу договору пайової участі замовників у розвитку інженерно транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси №59 від 25.10.2017 (а. с. 168 -169 том 3), додаток №1 до договору Розрахунок пайової участі (а. с. 170 том 3), протокол розбіжностей до договору пайової участі №59 від 25.10.2017 (а. с. 171-172 том 3).

4.13. 09.08.2022 прокурор подав до суду письмові пояснення (а. с. 173-175 том 3), у яких надав пояснення щодо дати укладення договору з урахуванням протоколу розбіжностей товариства 17.11.2017, у якому ствердив, що пропозиції відповідача, викладені у протоколі розбіжностей від 17.11.2017 вважаються прийнятими позивачем, а договір укладений - 08.12.2017.

4.14. 16.08.2022 відповідач подав до суду пояснення (а. с. 180-181 том 3), у яких зазначив про неможливість виконання ухвали суду про витребування доказів. На виконання ухвали суду від 02.08.2022 відповідач надав належним чином засвідчену копію наказу Генерального директора ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" УсіченкоА.С. від 01.10.2015 №56 "Про затвердження проектної документації під назвою "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси" (а. с. 182-184 том 3).

4.15. 26.08.2022 відповідач подав до суду додаткові пояснення ( а. с. 189 193 том 3), у яких навів міркування про застосування норм статті 1212 ЦК України, які є правою підставою позову про стягнення 4089105,92 грн. Вказав, що прокурором заявлено позовну вимогу про стягнення з відповідача саме частини майна (коштів) у вигляді коштів пайової участі у розмірі 4089105,92 грн, а не стягнення майнових чи зобов`язальних прав. Застосування положень статті 1212 ЦК України передбачає встановлення наявності у позивача права власності на безпідставно набуте чи збережене відповідачем майно.

4.16. 30.08.2022 суд продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів, відклав підготовче засідання на 07.09.2022 на 12 год. 00 хв. У підготовче судове засідання 30.08.2022 з`явився прокурор Цибань В.І. Представники позивача та відповідача у підготовче засідання не з`явились.

4.17. У підготовче судове засідання 07.09.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О та представник відповідача адвокат Беленкова В.В. 07.09.2022 суд оголосив перерву у підготовчому судовому засіданні до 08.09.2022 до 10 год. 00 хв.

4.18. 08.09.2022 прокурор Черкаської обласної прокуратури В. Цибань подав до суду клопотання про витребування доказів (а. с. 211-216 том 3), у якому з урахуванням вказівок, викладених у постанові Верховного Суду та з метою встановлення розміру кошторисної вартості об`єкту будівництва на час введення об`єкта будівництва в експлуатацію просив: 1) витребувати у ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна належним чином засвідчені копії фінансової звітності, а саме: балансу (звіту про фінансовий стан), звіту про фінансові результати (звіту про сукупний дохід), звіту про рух грошових коштів, звіту про власний капітал і приміток до фінансової звітності, за формою Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 Загальні вимоги до фінансової звітності, затвердженого Наказу Міністерства фінансів України від 07.02.2013 № 73; 2) витребувати у ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна належним чином засвідчені копії податкових декларацій складених упродовж 2015-2021 років за формою затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 20.10.2015 № 897; 3) витребувати у Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області належним чином засвідчені копії фінансової звітності складеної ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна упродовж 2015-2021 років, а саме: балансу (звіту про фінансовий стан), звіту про фінансові результати (звіту про сукупний дохід), звіту про рух грошових коштів, звіту про власний капітал і приміток до фінансової звітності, за формою Національного положення (стандарту) бухгалтерського обліку 1 Загальні вимоги до фінансової звітності, затвердженого Наказу Міністерства фінансів України від 07.02.2013 № 73; 4) витребувати у Головного управління Державної податкової служби у Черкаській області належним чином засвідчені копії податкових декларацій складених ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна упродовж 2015-2021 років за формою затвердженою наказом Міністерства фінансів України від 20.10.2015 № 897; 5) Витребувати у ТОВ Альтера Ацтека МІлінг Україна належним чином засвідчену копію наявного Зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва за формою № 5 (додаток И Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), затверджених Наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), найменування об`єкта будівництва: Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси, затвердженого уповноваженою особою ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна, складеного у поточних цінах до дати укладення Договору від 25.10.2017 № 59 пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси у разі виконання загально-будівельних робіт, благоустрою та вертикального планування території при будівництві заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному (біля підприємства по пров. Комунальний, 29) в м. Черкаси, ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна, укладеного між Виконавчим комітетом Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю Альтера Ацтека Мілінг Україна; 6) витребувати у ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна (м. Черкаси, пров. Комунальний, 29, 18018 ) належним чином засвідчену копію наявного Зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва за формою № 5 (додаток И Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), затверджених Наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), найменування об`єкта будівництва: Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси, затвердженого уповноваженою особою ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна, складеного у поточних цінах до дати складення Акту готовності об`єкта до експлуатації від 27.08.2018, об`єкт будівництва: Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси.

4.19. У підготовче судове засідання 08.09.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О та представник відповідача адвокат Беленкова В.В. 08.09.2022 у підготовчому судовому засіданні прокурор клопотання про витребування доказів підтримав, просив клопотання задовольнити та витребувати письмові докази. Представник позивача Кирман В.О клопотання прокурора підтримав, просив суд клопотання задовольнити. Представник відповідача адвокат Беленкова В.В. заперечила проти задоволення клопотання про витребування доказів.

4.20. 08.09.2022 суд ухвалив задовольнити клопотання прокурора Черкаської обласної прокуратури В. Цибаня про витребування доказів частково, витребував у Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна" - належним чином засвідчену копію Зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва за формою № 5 (додаток "И" Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), затверджених Наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 "Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013", затвердженого уповноваженою особою ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" при проектуванні та/або будівництві об`єкта будівництва: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси", складеного у поточних цінах до дати укладення договору від 25.10.2017 № 59 пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси у разі виконання загально-будівельних робіт, благоустрою та вертикального планування території при будівництві заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному (біля підприємства по пров. Комунальний, 29) в м. Черкаси, ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна", укладеного між Виконавчим комітетом Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна"; - належним чином засвідчені копії Зведених кошторисних розрахунків вартості об`єкта будівництва за формою № 5 (додаток "И" Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), затверджених Наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 "Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013", затверджених уповноваженою особою ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" при проектуванні та/або будівництві об`єкта будівництва: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси" складеного у поточних цінах у період з 25.10.2017 - дати укладення договору від 25.10.2017 № 59 пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси у разі виконання загально-будівельних робіт, благоустрою та вертикального планування території при будівництві заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному (біля підприємства по пров. Комунальний, 29) в м. Черкаси, ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна", укладеного між Виконавчим комітетом Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна" до 27.08.2018 - дати складення Акту готовності об`єкта до експлуатації від 27.08.2018, об`єкт будівництва: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси; належним чином засвідчені копії Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3 (додаток "У" Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ Б Д.1.1-1:2013), затверджених Наказом Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.07.2013 № 293 "Про прийняття національного стандарту ДСТУ Б Д.1.1-1:2013") складені у період з початку до завершення будівництва об`єкта будівництва: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по провул. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29), в м. Черкаси". У решті клопотання відмовив.

4.21. 08.09.2022 суд оголосив перерву у підготовчому судовому засіданні до 22.09.2022 до 11 год. 00 хв.

4.22. 16.09.2022 прокурор подав до суду додаткові пояснення (а. с. 234 -236 том 3), у яких навів міркування щодо застосування вимог статті 1212 ЦК України.

4.23. 19.09.2022 відповідач подав до суду заяву (а. с. 241-242 том 3) та письмові докази на виконання ухвали суду від 08.09.2022, зокрема належним чином засвідчені копії зведених кошторисних розрахунків вартості об`єкта будівництва за формою №5 (додаток "И" Правил визначення вартості будівництва (ДСТУ б Д.1.1-1:2013), виготовлення яких замовлялося товариством протягом будівництва заводу з переробки кукурудзи, а саме: - зведеного кошторисного розрахунку вартості будівельних робіт, затвердженого 01.10.2015; зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, затвердженого 27.12.2017 (а. с. 243-248 том 3).

4.24. У підготовче судове засідання 22.09.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О та представник відповідача адвокат Беленкова В.В. 22.09.2022 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 05.10.2022 до 10 год. 30 хв.

4.25. 03.10.2022 відповідач подав до суду додаткові письмові пояснення (а. с. 5 том 4), у яких зазначив, що на момент подання до виконкому Черкаської міської ради заяви про укладення договору пайової участі власником товариства не було погоджено вид, кількість та виробників устаткування та меблів, тому до заяви було додано зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкту будівництва, складений проектантами без врахування вартості устаткування та меблів. Після погодження власником товариства остаточної кількості та виду устаткування та меблів товариством було замовлено складення зведеного кошторисного розрахунку з урахуванням остаточно погоджених видів, кількості та виробників устаткування та додаткових будівельних матеріалів. Дані зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, затвердженого товариством 27.12.2017, були вказані в акті готовності об`єкта до експлуатації від 28.08.2018.

4.26. 05.10.2022 прокурор подав суду письмові пояснення (а. с. 8-15 том 4), у яких зазначив, що оспорюваний договір не відповідає вимогам чинного законодавства України на момент його укладення з протоколом розбіжностей, оскільки істотна його умова, а саме розмір пайової участі розраховано з порушенням вимог ч. 5 ст. 30, ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", пп. 2.5, 2.6 Порядку розроблення проектної документації на будівництво об`єктів, затвердженого наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та жилого-комунального господарства України від 16.05.2011 №45. Тому на підставі ч. 1 ст. 203 та ст. 215 ЦК України підлягає визнанню в судовому порядку недійсним.

4.27. 05.10.2022 заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Є. Троцько подав до суду заяву про збільшення позовних вимог (а. с. 16-24 том 4), у якій просив суд пункт 3 позовної заяви прокурора вважати викладеним у наступній редакції: "Стягнути з ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна на користь виконавчого комітету Черкаської міської ради кошти у сумі 19026065,02 грн".

В обґрунтування заяви про збільшення розміру позовних вимог прокурор зазначив, що у даній справі розглядається вимога про стягнення з відповідача коштів за пайову участь у розвитку інфраструктури у зв`язку з будівництвом об`єкта, кошторисна вартість якого підтверджується наданими відповідачем доказами на виконання ухвали суду від 08.09.2022, а саме зведеним кошторисним розрахунком на об`єкт під назвою: "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному, 29, в м. Черкаси" на суму 206538000,00 грн, а також підтверджується актом готовності об`єкта до експлуатації від 28.08.2018, наказом ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна від 01.10.2015 №56 "Про затвердження проектної документації під назвою "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному (біля підприємства по провул. Комунальному, 29) в м. Черкаси". Враховуючи, що відповідачем до міського бюджету сплачено лише 1627734,98 грн, залишається нестягнутою (несплаченою) сума 19026065,02 грн (206538000 грн х 10%=20653800 грн-1627734,98 грн), яка підлягає стягненню з відповідача.

4.28. У підготовче судове засідання 05.10.2022 з`явилися прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О. та представник відповідача адвокат Беленкова В.В.

4.29. 05.10.2022 суд ухвалив залишити заяву заступника керівника Черкаської окружної прокурора про збільшення розміру позовних вимог без руху; установив заступнику керівника Черкаської окружної прокурора строк та спосіб для усунення недоліків заяви про збільшення позовних вимог шляхом подання до Господарського суду Черкаської області документів, що підтверджують сплату судового збору за подання до господарського суду заяви про збільшення розміру позовних вимог у розмірі 224054,39 грн - протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4.30. 05.10.2022 суд оголосив перерву у підготовчому засіданні до 19.10.2022 до 10 год. 00 хв.

4.31. 07.10.2022 заступник керівника Черкаської окружної прокуратури Є. Троцько подав до суду докази сплати судового збору за подання заяви про збільшення розміру позовних вимог на виконання ухвали суду від 05.10.2022 (а. с. 40-41 том 4).

4.32. 13.10.2022 відповідач подав до суду заперечення (а. с. 47-49 том 4) на заяву заступника прокурора Черкаської окружної прокуратури про збільшення розміру позовних вимог.

В обґрунтування заперечень відповідач зазначив, що у справі №925/1445/20 прийнято рішення суду від31.03.2022, яким повністю відмовлено у задоволенні позовної вимоги про стягнення з ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна частини безпідставно утриманих коштів пайової участі у розвитку інженерно - транспортної інфраструктури міста Черкаси у розмірі 14936959,10 грн. Саме на цю ж суму було збільшено прокурором розмір позовних вимог відповідно до поданої заяви про збільшення позовних вимог від 04.10.2022 у зв`язку з чим у справі, що розглядається, заявлена позовна вимога про стягнення 19026065,02 грн безпідставно утриманих коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури міста Черкаси в порядку ст. 1212 ЦК України. Таким чином, у справі №925/273/21 заявлена така ж вимога (в частині стягнення з відповідача 14936959,10 грн) і з таких же підстав, яка була заявлена у справі №925/1445/20. На підставі ч. 1 ст. 231 ГПК України відповідач просив суд закрити провадження у справі в частині стягнення з відповідача 14936959,10 грн безпідставно утриманих коштів пайової участі та відмовити у задоволенні позовних вимог Виконавчого комітету Черкаської міської ради.

4.33. 18.10.2022 позивач подав до суду письмові пояснення (а. с. 62-65 том 4), у яких просив суд заяву прокурора про збільшення розміру позовних вимог задовольнити та прийняти до розгляду у справі №925/273/21. У поясненні позивач заперечив проти доводів відповідача, викладених у запереченні та зазначив, що предмет та підстави позову у справі №925/1445/20 відрізняються від предмету та підстав стягнення коштів у справі №925/273/21, так як у справі №925/1445/20 питання про стягнення коштів розглядалося судом за наявності діючого договору пайової участі №59 від 25.10.2017, тому, правовідносини у справах №925/1445/20 та №925/273/21 є відмінними, що також і підтверджено ухвалою Господарського суду Черкаської області від 10.03.2021 у справі №925/1445/20, якою було відмовлено у задоволенні клопотання заступника керівника Черкаської окружної прокуратури про об`єднання судових справ №925/1445/20 та №925/273/21 в одне провадження.

4.34. 19.10.2022 у підготовче судове засідання з`явилися прокурор Цибань В.І. та представник позивача Кирман В.О. Відповідач у підготовче судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив. У підготовчому судовому засіданні прокурор просив суд прийняти до розгляду заяву прокурора про збільшення розміру позовних вимог. Представник позивача Кирман В.О. підтримав заяву прокурора про збільшення позовних вимог.

4.35. 19.10.2022 суд ухвалив прийняти заяву заступника керівника Черкаської окружної прокуратури про збільшення розміру позовних вимог до розгляду.

4.36. 19.10.2022 суд ухвалив закрити підготовче провадження, призначив справу до судового розгляду по суті на 26.10.2022 на 12 год. 00 хв. (а. с. 68 том 4).

4.37. У судове засідання 26.10.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О та представник відповідача адвокат Беленкова В.В.

Учасники справи у судовому засіданні 26.10.2022 просили суд відкласти розгляд справи.26.10.2022 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 17.11.2022 до 10 год. 00 хв.

4.38. У судове засідання 17.11.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О та представник відповідача адвокат Беленкова В.В. 17.11.2022 суд розпочав розгляд справи по суті.

4.39. Прокурор у судовому засіданні позовні вимоги підтримав повністю з підстав викладених у позові. Пояснив, що замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Порядок залучення, розрахунок розміру і використання коштів пайової участі встановлено рішенням Черкаської міської ради від 23.06.2011 №2-621 "Про пайову участь (внесок) замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури в м.Черкаси", яким затверджено Порядок залучення замовників пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м.Черкаси.

25.10.2017 позивач та відповідач уклали оспорюваний договір, згідно з умовами якого пайова участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Черкаси складає 5716840,90 грн (п.1.2); замовник зобов`язується до прийняття об`єкта в експлуатацію, але не пізніше 6 місяців з дати укладення договору, сплатити пайову участь у сумі 5716840,90 грн єдиним платежем до спеціального фонду міського бюджету (п.2.2.1).

Відповідач підписав договір з протоколом розбіжностей, а саме в розрахунку розміру пайової участі без документального підтвердження зменшив кошторисну вартість будівництва на суму витрат на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх та примайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій у розмірі 6408042 грн, а також зменшив розмір пайової участі на вартість будівництва дороги у розмірі 3448301,72 грн без підтвердження передачі її у власність міста. Доказів передання комунікацій у комунальну власність міста не надав.

Згідно з актом готовності об`єкта до експлуатації від 28.08.2018 його кошторисна вартість складає 206538000 грн, в тому числі витрати на будівельні матеріали 57168000 грн, витрати на машини, обладнання, інвентар 149370000 грн. Відповідачпри зверненні 05.07.2017 до Черкаської міської ради з питанням укладення договору про пайову участь умисно надав недостовірну інформацію про кошторисну вартість об?єктата надав занижену кошторисну вартість об`єкта у сумі 57168409 грн, що призвело до обрахування зменшеного розміру пайової участі від того, який фактично підлягав сплаті до міського бюджету.

Зміст укладеного договору суперечить вимогам статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", якою врегульовано, що величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами) та що його зміст прямо суперечить інтересам держави, тобто недоотримання міським бюджетом грошових коштів пайової участі. Враховуючи зміни до законодавства неможливо укласти новий договір про пайову участь із вірним розрахунком розміру пайової участі з урахуванням достовірної загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта. Недоотримана частина коштів у розмірі 19026065,02 грн (206538000 грн х 10%=20653800 грн-1627734,98 грн)підлягає стягненню з відповідача.

При обранні належного способу захисту порушених інтересів держави прокуратурою враховано правову позицію судів касаційних інстанцій щодо особливостей застосування кондикції (постанови Верховного суду України від 02.03.2016 у справі №6-3090цс15, від 06.02.2020 у справі №910/13271/18).

Необхідність захисту інтересів держави прокурором полягає у потребі відновлення законності та справедливої рівноваги між інтересами суспільства, тобто місцевої громади та замовника будівництва (відповідача), а порушення інтересів держави у даному випадку полягає у ненадходженні до місцевого бюджету коштів пайової участі.

4.40. Представник відповідача адвокат Беленкова В.В. у судовому засіданні проти задоволення вимог заперечила повністю і пояснила, що відповідно до ст.181 ГК України позивача направлено відповідачу пропозицію про укладення договору від 25.10.2017 №59, з редакцією п.1.1, 1.2 та 2.2.1 якого останній не погодився, у зв`язку з чим підписав його з протоколом розбіжностей, два примірники якого направив позивачу. Відповідач не погодився із визначеною позивачем величиною пайової участі та, із врахуванням понесених ним витрат на обладнання внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд, а також вартості побудованих ним за власний рахунок доріг, запропоновував визначити її у розмірі 1627734,98 грн. Не передання Виконавчим комітетом Черкаської міської ради відповідно до ч.7 ст.181 ГК України протоколу розбіжностей до договору від 25.10.2017 №59 у встановлений строк до суду для їх врегулювання, позивач прийняв пропозиції відповідача та включив їх до договору пайової участі від 25.10.2017 №59, тому договір є укладеним на суму 1627734,98 грн.

27.08.2018 відповідач перерахував до місцевого бюджету 1627734,98 грн пайової участі. Визначена у п.1.2 договору величина пайової участі на момент укладення договору не суперечила положенням ч.5 ст.30 та ч.5 ст.40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", п.п.2.5, 2.6 Порядку, зведеному кошторисному розрахунку вартості об`єкта будівництва від 01.10.2015. Отже, правові підстави, визначені ч.1 ст.215 Цивільного кодексу України для визнання договору пайової участі від 25.10.2017 №59 недійсним відсутні.

Збільшення загальної кошторисної вартості будівництва об?єкта, яке відбулось під час виконання укладеного договору, також не може мати наслідком визнання спірного договору недійсним. У справі №925/1445/20 прийнято рішення суду від 31.03.2022, яким відмовлено у задоволенні позовної вимоги про стягнення з ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна частини безпідставно утриманих коштів пайової участі у розвитку інженерно - транспортної інфраструктури міста Черкаси у розмірі 14936959,10 грн. Саме на цю ж суму було збільшено прокурором розмір позовних вимог відповідно до поданої заяви про збільшення позовних вимог від 04.10.2022 у зв`язку з чим у справі, що розглядається, заявлена позовна вимога про стягнення 19026065,02 грн безпідставно утриманих коштів пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури міста Черкаси в порядку ст. 1212 ЦК України.

У справі №925/273/21 заявлена така ж вимога (в частині стягнення з відповідача 14936959,10 грн) і з таких же підстав, яка була заявлена у справі №925/1445/20.

На підставі ч. 1 ст. 231 ГПК України відповідач просив суд закрити провадження у справі в частині стягнення з відповідача 14936959,10 грн безпідставно утриманих коштів пайової участі.

Правовідносини між позивачем та відповідачем щодо сплати останнім коштів (пайової участі) у розвитку інфраструктури м.Черкаси у зв`язку з будівництвом заводу врегульовано договором (мають договірний характер), що свідчить про відсутність правових підстав для застосування положень глави 83 підрозділу 2 "Недоговірні зобов`язання" розділу І "Загальні положення про зобов`язання" Цивільного кодексу України.

Залучення коштів (пайової участі) у розвитку інфраструктури має здійснюватися виключно на договірних засадах, які і було дотримано позивачем та відповідачем в спірних правовідносинах. Правові підстави для визнання недійсним договору пайової участі від 25.10.2017 №59 і стягнення з відповідача на користь позивача грошових коштів в розмірі 19026065,02 грн відсутні.

Прокурором при звернені до суду із позовною заявою, всупереч положень ч. 4 ст. 53 Господарського процесуального кодексу України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" не надано належних доказів в обґрунтування як наявності підстав для здійснення представництва у даній справі інтересів держави у особі Виконавчого комітету Черкаської міської ради, так і бездіяльності позивача.

4.41. Представник позивача Кирман В. О. позовгнівимоги прокурора підтримав повністю.

4.42. 17.11.2022 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 24.11.2022 до 14 год. 00 хв.

4.43. Судове засідання 24.11.2022 о 14 год. 00 хв. у справі №925/273/21 не відбулося через відключення електроенергії у приміщенні Господарського суду Черкаської області в цей час. Суд призначив розгляд справи у судовому засіданні на 28.11.2022 на 10 год. 00 хв.

4.44. У судове засідання 28.11.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О та представник відповідача адвокат Беленкова В.В. Суд продовжив розгляд справи по суті, досліджуючи письмові докази. Прокурор Цибань В.І. у судовому засіданні 28.11.2022 просив суд оголосити перерву у судовому засіданні. Представники позивача та відповідача не заперечили проти задоволення клопотання прокурора та оголошення перерви у судовому засіданні.28.11.2022 суд оголосив перерву у судовому засіданні до 28.11.2022 до 10 год. 30 хв.28.11.2022 суд продовжив розгляд справи після перерви та оголосив перерву у судовому засіданні до 28.11.2022 до 15 год. 30 хв.Судове засідання 28.11.2022 о 15 год. 30 хв. у справі №925/273/21 не відбулося через відключення електроенергії у Господарському суді Черкаської області в цей час. Суд призначив розгляд справи у судовому засіданні на 01.12.2022 на 14 год. 00 хв.

4.45. Судове засідання 01.12.2022 о 14 год. 00 хв. у справі №925/273/21 не відбулося через відключення електроенергії у Господарському суді Черкаської області в цей час. Суд призначив розгляд справи у судовому засіданні на 13.12.2022 на 09 год. 00 хв.

4.46. У судове засідання 13.12.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О та представник відповідача адвокат Беленкова В.В. Суд продовжив розгляд справи по суті, з`ясовуючи обставини справи та досліджуючиписьмові докази. Під час перерви у судовому засіданні з бази нормативних документів Черкаської міської ради судом отримано рішення Черкаської міської ради від 23.06.2011 №2-621 "Про пайову участь (внесок) замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси", яке суд ухвалив приєднати до матеріалів справи №925/273/21 (а. с. 114-123 том 4).

4.47. 13.12.2022 суд ухвалив оголосити перерву у судовому засіданні до 28.12.2022 до 10 год. 00 хв.

4.48. Судове засідання, призначене на 10 год. 00 хв. 28.12.2022, не відбулося у зв`язку з оголошенням на території Черкаської області в цей час повітряної тривоги. Суд призначив судове засідання на 29.12.2022 на 10 год. 00 хв.

4.49. 29.12.2022 прокурор В.Цибань подав суду письмові тези виступу в дебатах у справі №925/273/21 (а. с. 142-151 том 4).

4.50. У судове засідання 29.12.2022 з`явились прокурор Цибань В.І., представник позивача Кирман В.О. та представник відповідача адвокат Беленкова В.В. Суд перейшов до стадії судових дебатів. Прокурор Цибань В. І. просив суд позов з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог задовольнити повністю.Представник позивача Кирман В.О. у судовому засіданні просив позовні вимоги задовольнити повністю.Представник відповідача адвокат Беленкова В.В. просила відмовити у задоволенні позовних вимог.

29.12.2022 суд завершив розгляд справи по суті. У судовому засіданні 29.12.2022 керуючись частиною 1 статті 240 Господарського процесуального кодексу України суд проголосив вступну та резолютивну частини судового рішення у справі №925/273/21.

Вислухавши у судовому засіданні пояснення прокурора, представників позивача та відповідача, з`ясувавши обставини справи та дослідивши письмові докази, що містяться у справі, суд

ВСТАНОВИВ:

5. Перелік обставин, які є предметом доказування у справі.

5.1. Предметом позову є немайнова вимога прокурора про визнання правочину недійсним та майнова вимога про стягнення 19026065,02 грн.

5.2. Підставами позову є обставини, якими прокурор обґрунтовує недотримання сторонами у момент вчинення оспорюваного договору пайової участі вимог частини 5 статті 30 та частини 5 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності»; надання відповідачем при зверненні до позивача щодо укладення договору про пайову участі інформації щодо загальної кошторисної вартості будівництва, яка не відповідає дійсності та є значно меншою розміру від розміру, встановленого в акті готовності об`єкта до експлуатації.

Відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

5.3. Предметом доказування у справі є обставини виникнення між сторонами господарського зобов`язання; підстави виникнення зобов`язання; зміст зобов`язання сторін; кошторисна вартість будівництва об`єкта; величина та розмір пайової участі відповідача у розвитку інфраструктури населеного пункту; відповідність змісту оспорюваного договору вимогам законодавства; порушення суб`єктивного права позивача, за захистом якого прокурор звернувся до суду, порушення інтересів держави.

6. Перелік доказів, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

На підтвердження обставин, які є предметом доказування учасники справи письмові докази, дослідивши які суд встановив:

6.1. 28.09.2010 Черкаська міська рада та відповідач уклали договір оренди землі (а.с. 30-31 том 1). Відповідно до пункту 19 договору оренди земельні ділянки передаються за умови, зокрема, проведення проектування та будівництва продовження вулиці Громова до перетину із залізничним перегоном між станціями Змагайлівка та Черкаси за власні кошти в термін 24 місяці з дня прийняття рішення. Договором встановлено обов`язок відповідача після завершення будівництва передати побудовану частину вулиці Громова на баланс міста, а земельну ділянку до земель міста загального користування.

6.2. 23.06.2011 Черкаська міська рада ухвалила рішення "Про пайову участь (внесок) замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси" №2-621, яким затвердили Порядок залучення замовників до пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси. (а.с. 114-123 том 4).

Відповідно до пунктів 2.5, 2.6. Порядку визначений для замовника розмір пайової участі у розвитку інфраструктури м. Черкаси не може перевищувати встановленого законодавством граничного розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населених пунктів, а саме 10% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта для нежитлових будівель та споруд та визначається за формулою П = 10% х (З - В-Б), де П розмір пайової участі у грошовому виразі (грн); З загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта згідно зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування (грн); В витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельногомайданчика від будівель, спору та інженерних мереж, влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій; Б кількість коштів державного або місцевого бюджету, використана на будівництво об`єкта (грн).

6.3. 01.10.2015 відповідач затвердив зведений кошторисний розрахунок вартості будівельних робіт, відповідно до якого загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта становить 57168409,00 грн. (а.с. 40-41 том 1, 246-248 том 3).

6.4. 05.07.2017 відповідач звернувся до позивача щодо укладення договору пайової участі.

6.5. Позивач та відповідач уклали договір № 59 від 25.10.2017пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси у разі виконання загальнобудівельних робіт, благоустрою та вертикального планування території при будівництві заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному (біля підприємства по пров. Комунальний, 29) у м. Черкаси (а. с. 24 том 1 - копія, а.с. 168-170 том 3 оригінал).

Відповідно до пункту 1.2 договору пайова участь у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Черкаси складає 5716840,90 грн.

Пунктом 2.2.1 договору передбачено, що замовник зобов`язується до прийняття об`єкта в експлуатацію, але не пізніше 6 місяців з дати укладення Договору сплатити пайову участь у сумі 5716840,90 грн єдиним платежем до спеціального фонду міського бюджету.

Укладаючи договір сторони визначили величину пайової участі з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта у розмірі 57168409,00 грн.

Величину пайової участі сторони визначили на підставі зведеного кошторисного розрахунку будівельних робіт, затвердженого замовником 01.10.2015 і поданого органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору.

6.6. Згідно з протоколом розбіжностей до договору (а. с. 25 том 1), пункти 1.1, 1.2, 2.2.1 викладено у редакції замовника будівництва: редакції щодо предмету договору та розрахунку розміру пайової участі: замість 5716840,90 грн 1627734,98 грн. У примітках зазначено про врахування витрат відповідача на влаштування внутрішніх та примайданчикових інженерних мереж і споруд (6408042 грн), виключення їх відповідно до формули розрахунку пайової участі згідно з Договором. Відкоригований розмір пайової участі в подальшому зменшено на вартість побудованих доріг (3448301,72 грн), передачу яких передбачено договором оренди землі від 29.09.2010.

6.7. Додатком №1 до договору сторони погодили розмір пайової участі у розмір 5076036,70 грн (а. с. 25 на звороті том 1).

6.8. 27.12.2017 замовник будівництва затвердив зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, відповідно до якого загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта становить 206537934,00 грн. (а.с. 243-245 том 3)

6.9. 27.08.2018 відповідач платіжним дорученням №990 з призначенням платежу "Пайова участь згідно договору №59 від 25.10.2017 без ПДВ" сплатив до міського бюджету 1627734,98 грн (а. с. 26 том 1).

6.10. 28.08.2018 об`єкт будівництва прийнято в експлуатацію. Відповідно до акту готовності об`єкту до експлуатації кошторисна вартість об`єкта "Будівництво заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному, 29 у м. Черкаси", складає 206538000,00 грн (у тому числі: витрати на будівельні матеріали 57168000,00 грн, витрати на машини, обладнання, інвентар 149370000,00 грн). (а. с. 27 том 1).

Відповідно до частини 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються (стаття 77 Господарського процесуального кодексу України "Допустимість доказів").

Згідно з статтею 78 Господарського процесуального кодексу достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

6.11. На підставі поданих учасниками справи доказів, можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Тому подані учасниками справи докази суд визнає належними.

6.12. На підтвердження обставин, яким прокурор та позивач обґрунтовую підстави позову, а відповідач заперечує проти позову учасники справи подали письмові докази. Суд не встановив, що докази подані учасниками справи отримані з порушенням закону. Тому подані учасниками справи докази суд визнає допустимими.

6.13. Подані учасниками справи докази, на переконання суду, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Тому суд визнає докази, подані учасниками справи, достовірними.

7. Обставини, які не підлягають доказуванню у справі.

Відповідно до частини 1 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

7.1. Під час розгляду справи представник позивача та відповідача, та прокурор спільно надали суду пояснення, що 05.07.2017 відповідач звернувся до позивача щодо укладення договору. Сторони дійшли згоди, що всіх істотних умов договору пайової участі. Договір № 59 від 25.10.2017 з урахуванням протоколу розбіжностей від 17.11.2017 є укладений 08.12.2017 на двадцятий день з дня отримання позивачем протоколу розбіжностей.

7.2. Обставину укладення договору 08.12.2017 суд визнає такою, що не підлягає доказуванню.

Відповідно до частини 4 статті 75 Господарського процесуального кодексу України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

7.2. 31.03.2022 Господарський суд Черкаської області у справі №925/1445/20 прийняв рішення, яким відмовив у задоволенні позову Виконавчого комітету Черкаської міської ради до ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна про стягнення безпідставно утриманих коштів пайової участі у розвитку інженерно - транспортної інфраструктури міста Черкаси у розмірі 14936959,10 грн.

7.3. Рішенням суду встановлено юридичний факт укладення договору від 25.10.2017 № 59 пайової участі у розвитку інженерно-транспортної інфраструктури м. Черкаси у зв`язку з будівництвом заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному, 29 в м. Черкаси. Факт відсутності звернення позивача до суду для врегулювання розбіжностей щодо змісту пунктів п.п. 1.1, 1.2, 2.2.1 договору. Розмір пайового внеску (з урахуванням протоколу розбіжностей від 17.11.2017) у сумі 1627734,98 грн. та факт його сплати.

7.4. Факт укладення договору пайової участі з урахуванням протоколу розбіжностей та сплату відповідачем пайового внеску у розмірі 1627734,98 грн суд визнає такими, що не підлягають доказуванню.

8. Висновок суду про те, яка обставина, що є предметом доказування у справі, визнається судом встановленою або спростованою з огляду на більшу вірогідність відповідних доказів. Мотиви визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі.

Відповідно до частини 1-3 статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

8.1. Оцінивши зібрані у справі докази в цілому та кожен доказ окремо, суд визнає встановленими обставини:

- укладення Черкаською міською радою та відповідачем договору оренди землі з умовою проведення будівництва вулиці та передання її на баланс міста;

- затвердження Черкаською міською радою порядку залучення замовників до пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста та встановлення розміру пайової участі у розмірі 10% загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта для нежитлових будівель та споруд;

- затвердження відповідачем зведеного кошторисного розрахунку 01.10.2015. Загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта становить 57168409,00 грн;

- укладення 08.12.2017 сторонами договору № 59 від 25.10.2017 пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси з протоколом розбіжностей;

- визначення пайової участі відповідача у розмірі 5076036,70 грн з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, зменшеної на витрати замовника на влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж у розмірі 6408042 грн;

- зменшення розміру пайової участі відповідача на вартість побудованих доріг у розмірі 3448301,72 грн, передачу яких передбачено договором оренди землі від 29.09.2010;

- визначення пайової участі відповідача у розмірі 1627734,98 грн з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, витрат на влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж та витрат на будівництво дороги;

- сплати відповідачем до міського бюджету 1627734,98 грн пайової участі;

- затвердження відповідачем 27.12.2017 зведеного кошторисного розрахунку вартості об`єкта будівництва, відповідно до якого загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта становить 206537934,00 грн;

- закінчення будівництва та прийняття об`єкта в експлуатацію 28.08.2018. Відповідно до акту готовності об`єкту до експлуатації кошторисна вартість об`єкта складає 206538000,00 грн.

8.2. Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечення.

8.3. За змістом статті 129 Конституції України однією з основних засад судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

8.4. Зміст принципу змагальності господарського судочинства наведений у статті 13 Господарського процесуального кодексу України, відповідно норм якої судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

8.5. У даній справі, враховуючи наявність чітких та переконливих доказів, суд дійшов висновку про доведеність обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зокрема виникнення між сторонами майново-господарського зобов`язання на підставі договору пайової участі, виконання відповідачем обов`язку зі сплати пайового внеску у розмірі 1627734,98 грн.

8.6. Відповідно до частин 1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

8.7. Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Тобто обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний.

8.8. Загальну кошторисну вартість будівництва об`єкта у розмірі206538000,00 грн суд визнає доведеною з огляду на подані учасниками справи та витребувані судом докази, зокрема зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, затверджений замовником будівництва 27.12.2017 та акт готовності об`єкту до експлуатації від 28.08.2018.

9. Висновки суду щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Висновок суду про порушення, не визнання або оспорення права чи інтересу, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.

9.1. Правові та організаційні основи містобудівної діяльності встановлені Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.

9.2. Вирішуючи спір суд застосовує закон про регулювання містобудівної діяльності у редакції чинній на момент укладення оспорюваного договору та виникнення правовідносин між сторонами.

9.3. У статті 1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» наведені визначення понять, якими суд послуговується при прийнятті рішення:

Замовник - фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву (пункт 4 частини 1 статті 1).

Містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки - документ, що містить комплекс планувальних та архітектурних вимог до проектування і будівництва щодо поверховості та щільності забудови земельної ділянки, відступів будинків і споруд від червоних ліній, меж земельної ділянки, її благоустрою та озеленення, інші вимоги до об`єктів будівництва, встановлені законодавством та містобудівною документацією (пункт 8 частини 1 статті 1)

Проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва (пункт 11 частини 1 статті 1).

Об`єктами містобудування на місцевому рівні є планувальна організація території населеного пункту, його частини (групи земельних ділянок) зі спільною планувальною структурою, об`ємно-просторовим рішенням, інженерно-транспортною інфраструктурою, комплексом об`єктів будівництва, що визначаються у населених пунктах відповідно до меж населених пунктів, їх функціональних зон (сельбищної, промислової тощо), житлових районів, мікрорайонів (кварталів), приміських зон відповідно до містобудівної документації на місцевому рівні.

Об`єктами будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури (частина 1 статті 4).

Суб`єктами містобудування є органи виконавчої влади, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, фізичні та юридичні особи (частина 2 статті 4).

Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування (частина 5 статті 26).

Основними складовими вихідних даних є: 1) містобудівні умови та обмеження; 2) технічні умови; 3) завдання на проектування (частина 1 статті 29)

Проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником (частина 1 статті 31).

Технічні умови - це комплекс умов та вимог до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які повинні відповідати його розрахунковим параметрам щодо водопостачання (з урахуванням потреб забезпечення пожежогасіння), тепло-, електро- і газопостачання, водовідведення, зовнішнього освітлення, відведення зливових вод та телекомунікації (частина 1 статті 30).

Фізична чи юридична особа, яка має намір щодо забудови земельної ділянки, що перебуває в її власності або користуванні, має право на одержання технічних умов згідно із поданою нею заявою (частина 2 статті 30).

У технічних умовах враховується, що місце приєднання інженерних мереж замовника до магістральних чи інших інженерних мереж розташовується на межі земельної ділянки замовника або за його згодою на території такої земельної ділянки (частина 4 статті 30).

Прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками, здійснюється на підставі акта готовності об`єкта до експлуатації шляхом видачі органами державного архітектурно-будівельного контролю сертифіката у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України (частина 2 статті 39).

9.4. Відносини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, що виникають між замовником будівництва та органом місцевого самоврядування, врегульовані статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17.02.2011 № 3038-VI, за змістом якого:

Порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону (частина 1 статті 40).

Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (частина 2 статті 40).

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. (частина 3 статті 40).

До пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту не залучаються замовники у разі будівництва: об`єктів інженерної, транспортної інфраструктури, об`єктів енергетики, зв`язку та дорожнього господарства (крім об`єктів дорожнього сервісу) (пункт 9 частини 4 статті 40).

Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається протягом десяти робочих днів з дня реєстрації органом місцевого самоврядування звернення замовника про укладення договору про пайову участь та доданих до нього документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта, з техніко-економічними показниками (частина 8 статті 40).

Договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію.

Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін.

Невід`ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором (частина 9 статті 40).

Інформація щодо договору про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту та його виконання зазначається у декларації про готовність об`єкта до експлуатації або в акті готовності об`єкта до експлуатації (частина 10 статті 40).

Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій (частина 5 статті 40).

Органам місцевого самоврядування забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва об`єктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів (зокрема житлових та нежитлових приміщень, у тому числі шляхом їх викупу), крім пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, передбаченої цією статтею, а також крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 30 цього Закону (частина 7 статті 40).

Якщо технічними умовами передбачається необхідність будівництва замовником інженерних мереж або об`єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) поза межами його земельної ділянки, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму їх кошторисної вартості, а такі інженерні мережі та/або об`єкти передаються у комунальну власність

У разі якщо кошторисна вартість будівництва інженерних мереж та/або об`єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту, орган місцевого самоврядування приймає рішення про відшкодування замовнику різниці між здійсненими витратами та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту (частина 5 статті 30).

9.5. На підставі системного тлумачення наведених норм права з урахуванням встановлених під час розгляду обставин суд дійшов наступних висновків.

9.6. Величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі між замовником та органом місцевого самоврядування відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту.

9.7. 23.06.2011 Черкаська міська рада ухвалила рішення "Про пайову участь (внесок) замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси" №2-621, яким встановила розмір пайової участі у розвитку інфраструктури на у розмірі 10% величини пайової участі.

9.8. Величина пайової участі визначається з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

9.9. 01.10.2015 замовник будівництвазатвердив зведений кошторисний розрахунок вартості будівельних робіт, відповідно до якого загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта становить 57168409,00 грн.

9.10. 27.12.2017 замовник будівництва затвердив зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, відповідно до якого загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта становить 206537934,00 грн.

9.11. 28.08.2018 об`єкт будівництва прийнято в експлуатацію. Відповідно до акту готовності об`єкту до експлуатації кошторисна вартість об`єкта складає 206538000,00 грн.

9.12. Замовник та орган місцевого самоврядування уклали договір пайової участі № 59 від 25.10.2017. З урахуванням протоколу розбіжностей від 17.11.2017 договір є укладений 08.12.2017.

9.13. Надсилаючи відповідачу проект договору позивач визначиввеличину пайової участі з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта у розмірі 57168409,00 грн. Величину пайової участі позивач визначив на підставі зведеного кошторисного розрахунку будівельних робіт, затвердженого замовником 01.10.2015 і поданого органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору.

9.14. При визначенні пайової участі не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій (частина 5 статті 40).

9.15. На підставі граматичного (філологічного) тлумачення норми частини 5 статті 40 Закону суд дійшов висновку, що витрати замовника на звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій встановлюються у кошторисі будівництва (зведений кошторисний розрахунок).

9.16. Врахування таких витрат впливає на розмір пайової участі, яка є істотною умовою договору. Без досягнення згоди щодо розміру пайової участі якого договір є неукладений.

9.17. Величина витрат на звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій може бути скоригована сторонами шляхом переговорів під час укладення договору.

9.18. Орган місцевого самоврядування вправі вимагати у замовника доведення розміру таких витрат. З цією метою сторони можуть залучати спеціалістів.

9.19. Позивач, як сторона, яка надіслала пропозицію укласти договір, виклала його у письмовій формі у єдиному документі. Відповідач, склавши протокол розбіжностей, зробив нову оферту.

9.20. Відповідно до частини 3,4 та 7статті 181 Господарського кодексу України (у редакції чинній на момент укладення договору) сторона, яка одержала проект договору, у разі згоди з його умовами оформляє договір відповідно до вимог частини першої цієї статті і повертає один примірник договору другій стороні або надсилає відповідь на лист, факсограму тощо у двадцятиденний строк після одержання договору. За наявності заперечень щодо окремих умов договору сторона, яка одержала проект договору, складає протокол розбіжностей, про що робиться застереження у договорі, та у двадцятиденний строк надсилає другій стороні два примірники протоколу розбіжностей разом з підписаним договором. Якщо сторона, яка одержала протокол розбіжностей щодо умов договору, заснованого на державному замовленні або такого, укладення якого є обов`язковим для сторін на підставі закону, або сторона - виконавець за договором, що в установленому порядку визнаний монополістом на певному ринку товарів (робіт, послуг), яка одержала протокол розбіжностей, не передасть у зазначений двадцятиденний строк до суду розбіжності, що залишилися неврегульованими, то пропозиції другої сторони вважаються прийнятими.

9.21. Враховуючи, встановлену статті 40 «Про регулювання містобудівної діяльності» обов`язковість укладення договору пайової участі, встановлений статтею 181 Господарського кодексу України, порядок укладення господарських договорів, пояснення надані сторонами - договір пайової участі є укладений 08.12.2017 - на двадцятий день з дня отримання позивачем протоколу розбіжностей.

9.22. Відповідно до умов договору з урахуванням протоколу розбіжностей від 17.11.2017 сторони зменшили величину пайової участі на розмір витрат замовника на влаштування внутрішніх та примайданчикових інженерних мереж і споруд у розмірі 6408042,00 грн, вартість влаштування яких передбачено у зведеному кошторисному розрахунку будівельних робіт, затвердженого замовником 01.10.2015 (п. 14, 15, 16) та у зведеному кошторисному розрахунку вартості об`єкта будівництва, затвердженого замовником 27.12.2017 (п. 15, 17, 18).

9.23. Умови договору, з урахуванням протоколу розбіжностей, відповідно до яких сторони зменшили величину пайової участі на розмір витрат замовника на влаштування внутрішніх та примайданчикових інженерних мереж і споруд у розмірі 6408042,00 грн, вартість влаштування яких передбачено у зведеному кошторисному розрахунку будівельних робіт від 01.10.2015 (п. 14, 15, 16), не суперечать частині 5 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

9.24. Право сторін зменшитивеличину пайової участі на розмір витрат замовника на влаштування внутрішніх та примайданчикових інженерних мереж і споруд прямо передбачене законом. Розмір таких витрат визначений у зведеному кошторисному розрахунку і є невід`ємною частиною вартості об`єкта будівництва. Зведений кошторисний розрахунок є єдиним належним доказом для доведення розміру таких витрат.

9.25. З урахуванням величини пайової участі сторони на підставі затвердженого рішенням Черкаської міської ради від 23.06.2011 порядку залучення коштів пайової участі визначили розмір пайової участі у розмірі 5076036,70 грн, що становить 10% величини пайової участі (50760367,00 грн).

9.26. З урахуванням протоколу розбіжностей до договору сторони зменшили розмір пайової участі, визначивши його у розмірі 1627734,98 грн. Розмір пайової участі сторони зменшили на розмір витрат замовника на будівництво дороги, вартістю 3448301,72 грн, будівництво та передання у якої у комунальну власність міста передбачено договором оренди землі від 29.09.2010.

9.27. На підтвердження розміру таких витрат замовник надав бухгалтерську довідку від 29.06.2022 (а.с. 71 том 3).

9.28. Право сторін зменшувати розмір пайової участі статтею 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», яке містить спеціальне праве регулювання пайової участі, не передбачено.

9.29. Не передбачено таке право й затвердженим рішенням Черкаської міської ради від 23.06.2011 №2-621 "Про пайову участь (внесок) замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси" Порядком залучення замовників до пайової участі. У пунктах 2.5 та 2.6 Порядку встановлено розмір пайової участі у відсотковому відношенні до величини кошторисної вартості будівництва об`єкта (10%) і порядок його визначення (формулу). Порядок не встановлює права сторін договору зменшувати розмір пайової участі в інший спосіб, окрім вирахування з величини пайової участі витрат замовника на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій та на кількість коштів державного або місцевого бюджету використаних на будівництво об`єкта (п. 2.6)

9.30. Норми частини 5 статті 30 «Технічні умови» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не встановлюють права сторін та порядку зменшення розміру пайової участі в момент укладення договору:

Якщо технічними умовами передбачаєтьсянеобхідність будівництва замовником інженерних мереж або об`єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) поза межами його земельної ділянки, розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту зменшується на суму їх кошторисної вартості, а такі інженерні мережі та/або об`єкти передаються у комунальну власність

У разі якщо кошторисна вартість будівництва інженерних мереж та/або об`єктів інженерної інфраструктури (крім мереж, призначених для передачі та розподілу електричної енергії, трубопроводів, призначених для розподілу природного газу, транспортування нафти та природного газу) перевищує розмір пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту, орган місцевого самоврядування приймає рішення про відшкодування замовнику різниці між здійсненими витратами та розміром пайової участі замовника у розвитку інфраструктури населеного пункту (частина 5 статті 30).

9.31. Частиною 5 статті 30 закону врегульовано самостійну форму пайової участі замовників у розвитку інфраструктури населеного пункту, за змістом якої побудовані замовником інженерні мережі та/або об`єкти інженерної інфраструктури не залишаються у його володінні, а передаються у комунальну власність.

9.32. У такий спосіб дотримуються обмеження пайової участі, передбачені частиною 7 статті 40 Закону, за змістом якої органам місцевого самоврядування забороняється вимагати від замовника будівництва надання будь-яких послуг, у тому числі здійснення будівництва об`єктів та передачі матеріальних або нематеріальних активів (зокрема житлових та нежитлових приміщень, у тому числі шляхом їх викупу), крім пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, передбаченої цією статтею, а також крім випадків, визначених частиною п`ятою статті 30 цього Закону.

9.33. Норми частини 5 статті 30 Закону покликані забезпечити баланс у відносинах суб`єктів містобудування та встановлюють порядок компенсації замовнику витрат, які він поніс на будівництво об`єктів, що передаються у комунальну власність.

9.34. Норми абзацу 1 та 2 частини 5 статті 30 Закону встановлюють порядок зменшення розміру встановленого у договорі та сплаченого замовником пайового внеску (розміру пайової участі) на суму кошторисної вартості інженерних мереж або об`єктів інженерної інфраструктури збудованих замовником та переданих у комунальну власність.

9.35. Норми абзацу 1 цієї частини статті Закону регулюють підстави зменшення, встановленого у договорі та сплаченого замовником пайового внеску, а норми абзацу 2 - підстави відшкодування витрат замовника понад розмір встановленого у договорі та сплаченого пайового внеску.

9.36. У першому випадку закон регулює відносини, за яких замовник поніс витрати, але їх розмір не перевищує розміру пайової участі. У другому випадку коли розмір таких витрат замовника перевищує розмір пайової участі.

9.37. Із системного тлумачення абзацу 1 та 2 частини 5 статті 30 Закону суд дійшов висновку, що вказані норми Закону регулюють відносини суб`єктів містобудування ув`язку зі сплатою замовником будівництва розміру пайової участі та виникають після завершення будівництва інженерних мереж та/або об`єктів інженерної інфраструктури та передання їх комунальну власність. Норми частини 5 статті 30 закону не підлягають застосуванню у момент укладення договору пайової участі і визначення розміру пайової участі.

9.38. Розмір пайової участі є істотною умовою договору пайової участі (частина 9 статті 40).

9.39. Умови договору, з урахуванням протоколу розбіжностей, відповідно до яких сторони зменшили розмір пайової участі на 3448301,72 грн - вартість будівництва доріг, визначивши його у розмірі 1627734,98 грн, суперечать частині 5 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».

9.40. Підставою недійсності правочину (частина 1 статті 215 Цивільного кодексу України) є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, встановлених частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу, за змістом яких зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

9.41. Однією із загальних засад цивільного законодавства є судовий захист цивільного права та інтересу. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

9.42. Передумовою для захисту прав та охоронюваних законом інтересів особи є наявність такого права або інтересу та порушення або оспорювання їх іншою особою (іншими особами).

9.43. Одним із способів захисту цивільних прав та інтересу є визнання правочину недійсним.

9.44. На підставі встановлених обставин та тлумачення норм права суд дійшов переконання, що зміст договору пайової участі № 59 від 25.10.2017 суперечить частині 5 статті 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності». Вчинення правочину призвело до сплати відповідачем пайового внеску до бюджету міста у меншому розмірі, ніж встановлено органом місцевого самоврядування на виконання частині 2 статті 40 цього ж Закону. Сплата пайового внеску у меншому розмірі порушує право органу місцевого самоврядування на отримання пайової участі у розмірі встановленому законом. Прокурор, звернувшись в інтересах держави, в особі органу місцевого самоврядування сторони правочину, оспорив такий правочин. Невідповідність змісту оспорюваного договору пайової участі вимогам закону зумовлює підстави для визнання його недійсним.

9.45. Вимогу прокурора про визнання недійсним договору пайової участі № 59 від 25.10.2017 суд визнає обґрунтованою, спосіб захисту обраний прокурором є належний та ефективний, та доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову у цій частині.

9.46. Коригування замовником кошторисної вартості будівництва об`єкта після укладення договору пайової участі не є підставою для визнання договору недійсним. Протилежні твердження прокурора суд відхиляє.

9.47. Нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення (частина 1 статті 236 Цивільного кодексу України).

9.48. Обставини, які зумовлюють підстави для визнання правочину недійсним повинні існувати на момент його вчинення.

9.49. Обставини, які виникли після укладення договору за певних умов можуть свідчити про істотну зміну обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, що зумовлює право сторін ініціювати внесення змін до договору. Такі обставини не зумовлюють підстав для визнання договору недійсним.

9.50. У разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах (частина 2 статті 652 Цивільного кодексу України).

9.51. Невід`ємною частиною договору пайової участі є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Величина пайової участі визначається з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

9.52. Укладаючи 08.12.2017 договір сторони визначили величину пайової участі з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта у розмірі57168409,00 грн. Величину пайової участі сторони визначили на підставі зведеного кошторисного розрахунку будівельних робіт, затвердженого замовником 01.10.2015 і поданого органу місцевого самоврядування із заявою про укладення договору.

9.53. 27.12.2017 замовник будівництва затвердив зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, відповідно до якого загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта становить 206537934,00 грн.

9.54. Зміна (збільшення) кошторисної вартості будівництва об`єкта у чотири рази через дев`ятнадцять днів після укладення договору, поза межами розумного сумніву, є істотною зміною обставин, якою сторони керувалися при укладенні договору, та впливає на істотну умову договору розмір пайової участі.

9.55. Жодна зі сторін договору не ініціювала внесення змін до договору пайової участі.

9.56. За умови, коли інформацією про зміну вартості будівництва об`єкта володіє лише одна сторона договору, інша сторона об`єктивно позбавлена можливості ініціювати зміни договору.

9.57. Однією з основоположних засад цивільного законодавства є добросовісність. Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними, відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Учасники цивільних відносин при здійсненні своїх прав зобов`язані діяти добросовісно, утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб.

9.58. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості. (частина 3 статті 509 Цивільного кодексу України).

9.59. Відсутність прямо передбаченого законом позитивного обов`язку замовника будівництва повідомляти орган місцевого самоврядування про зміну вартості об`єкта будівництва не свідчить про відсутність такого обов`язку з огляду на принципи добросовісності, розумності та справедливості, які притаманні приватно-правовим відносинам.

9.60. З цих міркувань суд відхиляє аргументи відповідача про відсутність у замовника будівництва обов`язку повідомляти орган місцевого самоврядування про зміну вартості будівництва.

9.61. Поведінка сторони, яка володіє інформацією про зміну істотних обставин, проте не повідомляє про це іншу сторону, є недобросовісною.

9.62. Системний аналіз положень частин другої, третьої, дев`ятої статті 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" свідчить, що обов`язок добровільно ініціювати укладення договору про пайову участь покладено саме на замовника будівництва.

9.63. Ініціювати внесення змін до договору, у випадку істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, в першу чергу теж повинен замовник будівництва.

9.64. Не ініціюваннявнесення змін до договору у випадку зміни (збільшення) кошторисної вартості будівництва об`єкта не може визнаватися правовою підставою звільнення замовника від обов`язку сплатити пайовий внесок з урахування величини пайової участі.

9.65. Не повідомлення замовником про зміну (збільшення) кошторисної вартості об`єкта будівництва не може слугувати підставою для сплати пайового внеску у меншому розмірі та способом зменшення розміру пайової участі. У протилежному випадку це створює необґрунтовані переваги для замовника, яких він би не отримав, якби повідомив орган місцевого самоврядування про зміну (збільшення) кошторисної вартості об`єкта будівництва або самостійно ініціював внесення змін до договору пайової участі, діючи у такий спосіб добросовісно.

9.66. Головне застосування принципу добросовісності полягає у тому, щоб перешкодити стороні отримати перевагу та вигоду як наслідок своєї непослідовності у поведінці на шкоду іншій стороні, яка добросовісно поклалася на певну юридичну ситуацію, створену першою стороною або обома.

Підстави для закриття провадження у справі в частині вимог про стягнення коштів пайової участі.

9.67. Рішенням Господарського суду Черкаської області від 31.03.2022 у справі № 925/1445/20 за позовом Виконавчого комітету Черкаської міської ради до ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна про стягнення коштів пайової участі у розмірі 14936959,10 грн у позові відмовлено. Після закінчення строку подання апеляційної скарги, оскільки апеляційну скаргу не було, рішення суду набрало законної сили.

9.68. У справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи. Сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу. (частина 1 статті 41, частини 1, 3, 4 статті 45 Господарського процесуального кодексу України.

9.69. Предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів.

9.70. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

9.71. Правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

9.72. Предметом позову Виконавчого комітету Черкаської міської ради у справі № 925/1445/20є майнова вимога до ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна про стягнення коштів пайової участі. Змістом позову є вимога про стягнення 14936959,10 грн.

9.73. Підставами позову є обставини, яким позивач обґрунтовує свої вимоги, зокрема, укладення сторонами договору пайової участі та визначення розміру пайової участі; збільшення замовником кошторисної вартості будівництва об`єкта та як наслідок збільшення величини пайової участі та розміру пайові участі без укладення договору на величину збільшення; сплату відповідачем пайового внеску до бюджету міста без урахування збільшеної кошторисної вартості будівництва об`єкта;

9.74. Нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги про стягнення 14936959,10 грн (правова підстава позову) полягає у збереженні відповідачем коштів пайової участі у розмірі величини збільшення розміру пайової участі без достатньої правової підстави (стаття 1212 Цивільного кодексу України).

9.75. Предметом позову прокурора в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Черкаської міської ради у справі № 925/273/21 є майнова вимога до ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна про стягнення коштів пайової участі та немайнова вимога про визнання договору недійсним. Змістом позову є вимога про визнання договору пайової участі від 25.10.2017 № 59 недійсним та стягнення 19026065,02 грн. Вимогу про стягнення 4089105,92 грн прокурор заявив при зверненні з позовом до суду. Вимогу про стягнення 14936959,10 грн прокурор заявив у заяві про збільшення розміру позовних вимог під час нового розгляду справи.

9.76. Підставами позову прокурора в інтересах позивача є обставини укладення сторонами договору пайової участі та визначення розміру пайової участі; збільшення замовником кошторисної вартості будівництва об`єкта та як наслідок збільшення величини пайової участі та розміру пайові участі без укладення договору на величину збільшення; сплату відповідачем пайового внеску до бюджету міста без урахування збільшеної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

9.77. Нормативно-правова кваліфікація обставин, якими прокурор обґрунтовує свої вимоги про стягнення 14936959,10 грн (правова підстава позову) полягає у збереженні відповідачем коштів пайової участі у розмірі величини збільшення розміру пайові участі без достатньої правової підстави (стаття 1212 Цивільного кодексу України).

9.78. Враховуючи суб`єктний склад сторін, предмет та підстави позову про стягнення 14936959,10 грн у справах № 925/1445/20 та № 925/273/21 суд дійшов висновку про їх тотожність.

9.79. Участь прокурора у справі не змінює суб`єктного складу сторін: позивача та відповідача.

9.80. Твердження прокурора про відмінність предмета та підстав в обох справах з огляду на самостійну вимогу про визнання договору недійсним суд відхиляє.

9.81. В одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги (частина 1 статті 173 Господарського процесуального кодексу України).

9.82. Позов прокурора у справі 925/273/21 містить дві самостійні майнову та немайнову вимоги, кожна з яких обґрунтована обставинами та поданими на їх підтвердження доказами. Кожна вимога містить самостійну правову підставу. Позовні вимоги пов`язані між собою поданими доказами, а тому їх спільний розгляд є доцільним.

9.83. Поєднання цих вимог в одній позовній заяві не зумовлює відмінність предмету та підстав позову про стягнення 14936959,10 грн. у справах № 925/1445/20 та № 925/273/21.

9.84. Відповідно до частини 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

9.85. Пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на справедливий розгляд його справи судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо прав та обов`язків цивільного характеру.

9.86. Фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу існування суду, але й на дотримання таким судом норм, які регулюють його діяльність. Термін «суд, встановлений законом» у пункті 1 статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з (...) питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів» (див. mutatismutandis рішення ЄСПЛ у справі «Сокуренко і Стригун проти України» (SokurenkoandStrygun v. Ukraine), заяви № 29458/04 і № 29465/04, § 24).

9.87. Органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України (частина друга статті 6 Конституції України). Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України (частина друга статті 19 Конституції України).

9.88. Згідно з практикою ЄСПЛ право доступу до суду є невід`ємною складовою права на суд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції (див. mutatismutandis рішення від 21 лютого 1975 року у справі «Ґолдер проти Сполученого Королівства» (Golder v. theUnitedKingdom), заява № 4451/70, § 36).

9.89. «Право на суд» не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду потребує регулювання з боку держави. Гарантуючи сторонам право доступу до суду для визначення їхніх «цивільних прав та обов`язків», пункт 1 статті 6 Конвенції залишає державі вільний вибір засобів, що використовуватимуться для досягнення цієї мети (див. mutatismutandis рішення від 16 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (Kreuz v. Poland), заява № 28249/95, § 53).

9.90. Застосовані державою обмеження не можуть применшувати право доступу до суду настільки, щоби порушувати саму сутність цього права. Крім того, обмеження права доступу до суду не є сумісним із пунктом 1 статті 6 Конвенції, якщо не переслідує «легітимну мету» і якщо відсутнє «пропорційне співвідношення між використаними засобами та переслідуваною метою» (див. mutatismutandis рішення від 28 травня 1985 року у справі«Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. theUnitedKingdom), заява № 8225/78, § 57; рішення від 21 вересня 1994 року у справі «Файєд проти Сполученого Королівства» (Fayed v. theUnitedKingdom), заява № 17101/90, § 65).

9.91. Згідно з практикою ЄСПЛ юридична визначеність передбачає дотримання принципу resjudicata, тобто принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже вирішеної справи. Жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого й обов`язкового рішення тільки з метою проведення нового слухання та вирішення справи (див. mutatismutandis рішення від 9 листопада 2004 року у справі «Світлана Науменко проти України» (SvetlanaNaumenko v. Ukraine), заява № 41984/98, § 53).

9.92. Звернення прокурора з вимогою про стягнення з відповідача на користь позивача 14936959,10 грн фактично спрямоване на перегляд рішення Господарського суду Черкаської області від 31.03.2022 у справі № 925/1445/20 за відсутності для цього визначеної процесуальним законом підстави. Вказаний перегляд є неможливим, оскільки ставить під сумнів гарантований пунктом 1 статті 6 Конвенції принцип остаточності судового рішення (resjudicata).

9.93. Згідно з пунктом 3 частин 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України господарський суд закриває провадження у справі, якщо суд встановить обставини, які є підставою для відмови у відкритті провадження у справі відповідно до пунктів 2, 4, 5 частини першої статті 175 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною другою статті 175 цього Кодексу

9.94. Суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо: є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами (пункт 2 частини 1 статті 175 Господарського процесуального кодексу України).

9.95. Закриття провадження у справі не порушує право позивача на доступ до суду, бо він уже реалізував право на звернення до суду з позовом до відповідача з тим самим предметом з тих самих підстав.

9.96. Враховуючи суб`єктний склад сторін, предмет та підстави позову про стягнення 14936959,10 грн у справі № 925/1445/20, керуючись пунктом 2 частини 1 статті 175 пунктом 3 частин 1 статті 231 Господарського процесуального кодексу України, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі № 925/273/21 в частині позовної вимог про стягнення 14936959,10 грн.

9.97. З урахуванням закриття судом провадження у справі в частині вимог про стягнення 14936959,10 грн пайової участі розмір позовних вимог прокурора, що є предметом розгляду суду становить 4089105,92 грн. (19026065,02 - 14936959,10).

9.98. Замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (частина 2 статті 40 Закону).

9.99. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури. (частина 3 статті 40 Закону).

9.100. Величина пайової участі визначається з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

9.101. 23.06.2011 Черкаська міська рада ухвалила рішення "Про пайову участь (внесок) замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Черкаси" №2-621, яким встановила розмір пайової участі у розвитку інфраструктури на у розмірі 10% загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об`єкта.

9.102. Розмір пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається на підставі документів, що підтверджують вартість будівництва об`єкта (частина 8 статті 40).

9.103. 27.12.2017 замовник будівництва затвердив зведений кошторисний розрахунок вартості об`єкта будівництва, відповідно до якого загальна кошторисна вартість будівництва об`єкта становить 206537934,00 грн.

9.104. Відповідно до акту готовності об`єкту до експлуатації від 28.08.2018 кошторисна вартість будівництва заводу з переробки кукурудзи по пров. Комунальному, 29 в м. Черкаси за затвердженою наказом підприємства від 01.10.2015 № 56 проектною документацією на будівництво становить 206538000,00 грн.

9.105. При визначенні пайової участі не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій (частина 5 статті 40 Закону).

9.106. Право замовника на зменшення величини пайової участі на розмір витрат на влаштування внутрішніх та позамайданчикових інженерних мереж і споруд прямо передбачене законом та рішенням органу місцевого самоврядування. Розмір таких витрат визначений у зведеному кошторисному розрахунку і є невід`ємною частиною вартості об`єкта будівництва. Зведений кошторисний розрахунок є єдиним належним доказом для доведення розміру таких витрат.

9.107. Розмір витрат замовника на влаштування внутрішніх та примайданчикових інженерних мереж і споруд у розмірі 6408042,00 грн, передбачений у зведеному кошторисному розрахунку будівельних робіт, затвердженого замовником 01.10.2015 (п. 14, 15, 16) та у зведеному кошторисному розрахунку вартості об`єкта будівництва, затвердженого замовником 27.12.2017 (п. 15, 17, 18).

9.108. Враховуючи загальну кошторисну вартість об`єкта будівництва, відповідно до затвердженого замовником 27.12.2017 зведеного кошторисного розрахунку об`єкта будівництва та акту готовності об`єкту до експлуатації від 28.08.2018 велична пайової участі у розвитку інфраструктури, зменшена на розмір витрат замовника на влаштування внутрішніх та примайданчикових інженерних мереж і споруд у розмірі 6408042,00 грн становить 200129958 грн (206538).

9.109. З урахуванням загальної кошторисної вартості об`єкта будівництва та розміру пайової участі, встановленої рішенням Черкаської міської ради від 23.06.2011 у розмірі 10% загальної кошторисної вартості об`єкта будівництва, розмір пайової участі відповідача становить 20012995,80 грн.

9.110. 27.08.2018 відповідач сплатив до міського бюджету 1627734,98 грн пайової участі.

9.111. Несплачений відповідачем розмір пайової участі становить 18385260,82 грн.

9.112. Частиною 5 статті 30 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» врегульовано самостійну форму пайової участі замовників у розвитку інфраструктури населеного пункту, за змістом якої побудовані замовником інженерні мережі та/або об`єкти інженерної інфраструктури не залишаються у його володінні, а передаються у комунальну власність.

9.113. Норми частини 5 статті 30 «Технічні умови» Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» не встановлюють права сторін та порядку зменшення розміру пайової участі в момент укладення договору, проте встановлюють порядок зменшення розміру встановленого у договорі та сплаченого замовником пайового внеску (розміру пайової участі) на суму кошторисної вартості інженерних мереж або об`єктів інженерної інфраструктури збудованих замовником та переданих у комунальну власність.

9.114. Необхідність будівництва замовником інженерних мереж або об`єктів інженерної інфраструктури встановлюється у технічних умовах до інженерного забезпечення об`єкта будівництва, які є єдиним належним доказом необхідності понесення витрат на їх будівництво.

9.115. Витрати замовника на будівництво інженерних мереж або об`єктів інженерної інфраструктури визначаються на підставі їх кошторисної вартості.

9.116. За відсутності технічних умов, які б встановлювали необхідність будівництва дороги, та юридичного факту передання дороги у комунальну власність відсутні підстави для застосування частини 5 статті 30 «Про регулювання містобудівної діяльності» й урахування витрат замовника на будівництва дороги у розмірі 3448301,72 грн при обрахунку розміру позовних вимог.

9.117. Бухгалтерська довідка про розмір витрат відповідача на будівництво дороги (а.с. 71 том 3) у розмірі 3448301,72 грн є неналежним доказом для доведення факту будівництва дороги та його вартості.

9.118. З урахуванням закриття судом провадження у справі в частині вимог про стягнення 14936959,10 грн пайової участі та висновку суду про правомірність зменшення замовником будівництва величини пайової участі у розвитку інфраструктури на розмір витрат замовника на влаштування внутрішніх та примайданчикових інженерних мереж і споруд, обґрунтований та доведений під час розгляду справи розмір пайової участі, який не був сплачений відповідачем (замовником будівництва), становить 3448301,72 грн. (18385260,82 - 14936959,10).

9.119. На замовника забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті покладено зобов`язання взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту шляхом перерахування замовником до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури на підставі договору про пайову участь між замовником та органом місцевого самоврядування, укладення якого є обов`язковим. Зазначений обов`язок реалізується замовником будівництва шляхом укладення відповідного договору у визначеному Законом та деталізованому актом органу місцевого самоврядування порядку. Подібні за змістом висновки наведені, зокрема, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №925/756/19 та постановах Верховного Суду від 11.04.2018 у справі №909/239/17 і від 16.10.2020 у справі №922/3693/18.

9.120. Упостанові від 11.04.2018 у справі №909/239/17 Верховний Суд виснував, що розмір пайового внеску замовника повинен розраховуватись з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

9.121. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.12.2021 у справі №643/21744/19 виснувала, що замовник будівництва, який без достатньої правової підстави за рахунок власника земельних ділянок зберіг у себе кошти, які мав заплатити у вигляді пайового внеску у розвиток інфраструктури населеного пункту, зобов`язаний повернути ці кошти органу місцевого самоврядування на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України.

9.122. Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

9.123. Відповідно до частини 1 та 2 статті 1212 Цивільного кодексу України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

9.124. Відносини щодо повернення безпідставно збережених грошових коштів є кондикційними, в яких вина не має значення, важливим є лише факт неправомірного набуття (збереження) майна однією особою за рахунок іншої. Зобов`язання з повернення безпідставно набутого або збереженого майна виникають за наявності трьох умов: а) набуття або збереження майна; б) набуття або збереження за рахунок іншої особи; в) відсутність правової підстави для набуття або збереження майна. Такий висновок про застосування норм права наведений у постанові Великої Палати Верховного Суду 14.12.2021 у справі №643/21744/19.

9.125. Відсутність правової підстави це такий перехід майна від однієї особи до іншої, який або не ґрунтується на прямій вказівці закону, або суперечить меті правовiдносин і їх юридичному змісту. Відсутність правової підстави означає, що набувач збагатився за рахунок потерпілого поза підставою, передбаченою законом, іншими правовими актами чи правочином. Аналогічні правові висновки Великої Палати Верховного Суду викладеніу постановахвід 13 лютого 2019 року у справі № 320/5877/17, від 23 травня2018 року у справі № 629/4628/16-ц, від 20 листопада 2018 року у справі № 922/3412/17.

9.126. Заперечуючи проти позову про стягнення пайової участі відповідач стверджував, що договірний характер правовідносин сторін виключає можливість застосування норми статті 1212 як правової підстави стягнення коштів пайової участі, а залучення органом місцевого самоврядування коштів пайової участі не на договірній основі не допускається законом.

9.127. Верховний Суд у постановах від 18.06.2021 у справі №927/491/19, від 25.02.2015 у справі №3-11гс15, від 24.09.2014 у справі №6-122ц14 виснував, що у разі виникнення спору стосовно набуття майна або його збереження без достатніх правових підстав договірний характер спірних правовідносин унеможливлює застосування до них судом положень глави 83 Цивільного кодексу України.

9.128. У постанові від 26 червня 2018 року у справі № 910/9072/17 Велика Палата Верховного Суду розмежувала стягнення на підставі договорів та повернення безпідставно набутого або збереженого майна, вказавши, що оскільки між сторонами у справі існують договірні відносини, а кошти, які позивач просить стягнути як невикористаний аванс, набуті відповідачем за наявності правової підстави, їх не може бути витребувано відповідно до положень статті 1212 ЦК України як безпідставне збагачення. У цьому разі договірний характер правовідносин виключає можливість застосування до них положень частини першої статті 1212 ЦК України.

9.129. Стаття 1212 ЦК України застосовується лише в тих випадках, коли безпідставне збагачення однієї особи за рахунок іншої не може бути усунуто за допомогою інших, спеціальних способів захисту. Такий висновок наведено у постанові Верховного Суду від 29 липня 2019 року у справі № 756/3966/17.

9.130. Твердження відповідача про неможливість застосування до правовідносин сторін норм статті 1212 Цивільного кодексу України є обґрунтованими у тому випадку, коли орган місцевого самоврядування вимагає у судовому порядку стягнути кошти пайової участі, які не сплачені замовником будівництва у порушення умов договору, зокрема, у розмірі, встановленому у договорі.

9.131. Належним способом захисту у такому випадку є присудження судом до виконання обов`язку в натурі та стягнення заборгованості. Договірний характер правовідносин у цьому випадку виключає можливість застосування до них судом положень частини першої статті 1212 ЦК України.

9.132. Водночас предметом позову прокурора є вимога про стягнення коштів пайової участі, які не охоплюються змістом зобов`язань сторін договору. Збереження замовником будівництва коштів, які він зобов`язаний сплатити у формі пайової участі, у цьому випадку відбувається без достатньої правої підстави.

9.133. Перерахування замовником об`єкта будівництва до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку інфраструктури населеного пункту є обов`язком, а не правом замовника.

9.134. Належним виконання цього обов`язку є сплата замовником будівництва пайової участі у розмірі встановленому законом і конкретизованому у рішенні органу місцевого самоврядування з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об`єкта.

9.135. Сплата пайової участі у меншому розмірі є насідком недобросовісних дій замовника будівництва.

9.137. Не сплачена замовником різниця є безпідставно збереженою та підлягає поверненню органу місцевого самоврядування.

9.138. Тлумачення статті 1212 Цивільного кодексу України свідчить, що необхідно встановити наступні обставини, які у сукупності є підставою для виникнення такого зобов`язання: факт набуття особою майна або його збереження за рахунок іншої особи; відсутність для цього підстав.

9.139. Загальні засади (принципи), зокрема добросовісність, є по своїй суті нормами прямої дії та повинні враховуватися при тлумаченні норм, що містяться в актах цивільного законодавства.

9.140. Правовідносини між учасниками справи є приватноправовими, врегульовані нормами цивільного права.

9.141. Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм.

9.142. Для приватного права, з урахуванням принципу розумності, є неприйнятними дії замовника із затвердження зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва і подання його для укладення договору пайової участі, а згодом, після укладення договору, затвердження нового кошторису зі збільшеною вартістю будівництва чи вчинення інших, хоча й з використанням правомірних приватно-правових засобів, але з метою отримання вигоди у вигляді сплати пайової участі у меншому розмірі, за своєю суттю не є добросовісними та свідчить про зловживання учасником цивільного обороту.

9.143. Nihil quod est contra rationem est licitum (Ніщо не є законним, якщо воно суперечить розуму).

9.144. Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини 1 та статті 2 Господарського процесуального кодексу України).

9.145. Здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. (частини 1 та статті 5 Господарського процесуального кодексу України).

9.146. Відповідно до частини другої статті 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право;відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

9.147. Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона закономзахисту певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

9.148. Захист цивільних прав це застосування компетентним органом передбачених законом способів захисту цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

9.149. Способи захисту суб`єктивних цивільних прав це закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких здійснюється поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

9.150. Особа, якій належить порушене право, може скористатися не будь-яким на свій розсуд, а певним способом захисту свого права, який прямо визначається спеціальним законом, що регламентує конкретні цивільні правовідносини, або договором.

9.151. Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17, від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16, від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц та від 4 червня 2019 року у справі № 916/3156/17.

9.152. Сплата замовником будівництва пайового внеску у меншому розмірі, ніж встановлено законом та конкретизовано у рішенні органу місцевого самоврядування, порушує право органу місцевого самоврядування на отримання коштів пайової участі у встановленому розмірі. Збереження замовником будівництва коштів пайової участі без достатньої правової підстави є формою порушення такого права. Застосування норм статті 1212 Цивільного кодексу України у цьому разі є належним та ефективним способом захисту.Прокурор, звернувшись в інтересах держави, в особі органу місцевого самоврядування, прагне захистити порушене право органу місцевого самоврядування у спосіб стягнення із замовника будівництва на користь органу місцевого самоврядування коштів пайової участі, що не були сплачені.

9.153. Вимогу прокурора про стягнення з відповідача 3448301,72грн пайової участі суд визнає обґрунтованою, спосіб захисту обраний прокурором є належний та ефективний, та доходить висновку про наявність підстав для задоволення позову у цій частині.

9.154. В решті вимог про стягнення стягнення 640804,20 грн. (4 089 105,92-3448301,72) суд доходить висновку відмову у позові.

10. Підстави представництва прокурором інтересів держави у справі.

10.1. Представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. (стаття 23 Закону України Про прокуратуру).

10.2. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 виснувала, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

10.3. Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц зазначила, що системне тлумачення абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

10.4. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

10.5. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

10.6. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

10.7. Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

10.8. 11.12.2019 прокурор звернувся до заступника міського голови Черкаської міської ради з повідомленням про готовність звернутись до суду із захистом інтересів держави в особі виконавчого комітету Черкаської міської у зв`язку із нездійсненням захисту таких інтересів останнім, про стягнення несплачених коштів пайової участі на підставі договору № 59 від 25.10.2017.

02.01.2020 виконавчий комітет Черкаської міської ради у відповіді від на звернення прокурора надав інформацію, що Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради звернувся до ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна з пропозицією надати пояснення щодо розбіжностей у розмірі кошторисної вартості об`єкту будівництва.

10.9. 23.12.2020 Черкаська місцева прокуратура звернулася до Виконавчого комітету Черкаської міської ради із запитомпро необхідність надання копій документів переписки, а також інформації щодо здійснення заходів позивачем, спрямованих на звернення до відповідача з пропозицією укладення додаткової угоди до договору № 59 від 25.10.2017 щодо коригування розміру пайової участі згідно дійсної кошторисної вартості об`єкту будівництва.

10.10. 06.01.2021 Департаментом економіки та розвитку Черкаської міської радиповідомив прокурору, що у провадженні Господарського суду Черкаської області перебуває справа № 925/1445/20 за позовом Виконавчого комітету Черкаської міської ради до ТОВ Альтера Ацтека Мілінг Україна про стягнення коштів пайової участі.

10.11. 27.01.2021 прокурор звернувся до Черкаської міської ради, в якому звернув увагу на необхідність коригування позовних вимог та усунення недоліків у позовній заяві шляхом доповнення вимогою про недійсність договору від 25.10.2017 та стягнення на користь позивача коштів у сумі 19026065,02 грн.

10.12. 03.02.2021 Департамент економіки та розвитку Черкаської міської ради звернувся до прокурора з проханням подати позов про стягнення 4098105,92 грн, оскільки відсутня фінансова можливість щодо сплати судового збору за збільшення позовних вимог майнового характеру.

10.13. Суд дійшов висновку, що незалежно від того, чи відповідають дійсності доводи виконавчого комітету Черкаської міської ради про неможливість самостійно звернутися до суду з відповідним позовом через відсутність коштів для сплати судового збору, сам факт не звернення до суду з позовом, який би відповідав вимогам процесуального законодавства та відповідно мав змогу захистити інтереси позивача свідчить про те, що виконавчий комітет Черкаської міської ради неналежно виконує свої повноваження щодо захисту інтересів держави шляхом стягнення коштів пайової участі, у зв`язку із чим у прокурора виникають обґрунтовані підстави для захисту інтересів держави та звернення до суду з таким позовом.

10.14. Аналогічну правову позицію викладено Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15.10.2019 у справі № 903/129/18 та у постанові Верховного Суду у справі № 910/7916/20.

10.15. Бездіяльність Виконавчого комітету Черкаської міської ради є підставою для звернення прокурора з цим позовом до суду з метою захисту інтересів держави, оскільки Виконавчий комітет Черкаської міської ради впродовж тривалого часу не забезпечує стягнення з відповідача належних міській раді грошових коштів за договором пайової участі.

10.16. Враховуючи повноваження прокурора самостійно визначати, у чому полягає порушення інтересів держави і визначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, суд дійшов висновку, що прокурор у цій справі належним чином обґрунтував та довів підстави для представництва інтересів держави в суді. Підстав для залишення позову без розгляду суд не встановив.

10.17. Суд враховує, що підстави для представництва прокурором інтересів держави у цій справі були предметом правої оцінки апеляційного та касаційного суду.

11. Розподіл судових витрат.

Відповідно до частини 1 статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

11.1. За подання позовної заяви Черкаська обласна прокуратура сплатиласудовий збір у розмірі 63606,59 грн (а.с. 21 том 1). За подання апеляційної скарги на рішення суду від 05.08.2021 Черкаська обласна прокуратура сплатила 95409,88 грн (а. с. 23 том 2).За подання касаційної скаргиЧеркаська обласна прокуратура сплатила 127213,18 грн (а.с. 174 том 2).

11.2. За подання позову (вимоги) немайнового характеру про визнання договору недійсним Черкаська обласна прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 2270,00 грн. За подання апеляційної та касаційної скарги на рішення суду про відмову у позові в цій частині Черкаська обласна прокуратура сплатила 3450,00 грн та 4540,00 грн відповідно.

11.3. Всього за розгляд судами першої, апеляційної та касаційної інстанції позову (вимоги) немайнового характеру про визнання договору недійсним Черкаська обласна прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 10260,00 грн.

11.4. За подання позову (вимоги) майнового характеру про стягнення 4089105,92 грн пайової участі Черкаська обласна прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 61336,56 грн. За подання апеляційної та касаційної скарги на рішення суду про відмову у позові в цій частині Черкаська обласна прокуратура сплатила 92004,84 грн та 122673,18 грн відповідно.

11.5. Всього за розгляд судами першої, апеляційної та касаційної інстанції позову (вимоги) майнового характеру про стягнення 4089105,92 грн пайової участі Черкаська обласна прокуратура сплатила судовий збір у розмірі 276014,58 грн.

11.6. Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається, зокрема, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

11.7. Вимоги за позовом (вимогою) немайнового характеру про визнання договору недійсним судом задоволено повністю. До відшкодуванню Черкаській обласній прокуратурі з відповідача підлягає судовий збір за розгляд судами першої, апеляційної та касаційної інстанції позову (вимоги) немайнового характеру про визнання договору недійсним у розмірі 10260,00 грн.

11.8. Вимоги за позовом (вимогою) майнового характеру про стягнення 4089105,92 грн суд задовольнив частково у розмірі 3448301,72 грн. До відшкодуванню Черкаській обласній прокуратурі з відповідача підлягає судовий збір за розгляд судами першої, апеляційної та касаційної інстанції позову (вимоги) майнового характеру стягнення коштів у розмірі 231852,25 грн, - пропорційно до розміру задоволених вимог.

11.9. Всього до відшкодуванню Черкаській обласній прокуратурі з відповідача підлягає судовий збір за розгляд судами першої, апеляційної та касаційної інстанції позову у розмірі 242112,25 грн.

11.10. Під час нового розгляду справи Черкаська обласна прокуратура подала заяву про збільшення розміру позовних вимог у розмірі 14936959,10 грн. За подання заяви про збільшення розміру позовних вимог Черкаська обласна прокуратура сплатила 224054,39 грн судового збору (а.с.41 том 4).

11.11. Провадження у справі в частині вимог про стягнення 14936959,10 суд закрив.

11.12. Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 7 Закону України "Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі закриття (припинення) провадження у справі (крім випадків, якщо провадження у справі закрито у зв`язку з відмовою позивача від позову і така відмова визнана судом), у тому числі в апеляційній та касаційній інстанціях.

11.13. Суд звертає увагу Черкаської обласної прокуратури на її право звернутися до суді із клопотанням про повернення судового збору, сплаченого за подання заяви про збільшення розміру позовних вимог.

11.14. Суд звертає увагу відповідача, що відповідно до частини 5 статті 130 Господарського процесуального кодексу України у разі закриття провадження у справі або залишення позову без розгляду відповідач має право заявити вимоги про компенсацію здійснених ним витрат, пов`язаних з розглядом справи, внаслідок необґрунтованих дій позивача.

Керуючись статтями 129, 231, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Визнати недійсним договір пайової участі замовників у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури міста Черкаси у разі виконання загально будівельних робіт, благоустрою та вертикального планування території при будівництві заводу з переробки кукурудзи про пров. Комунальному (біля підприємства по пров. Комунальний, 29) в м. Черкаси, ТОВ "Альтера Ацтека Мілінг Україна" №59 від 25.10.2017, укладений між Виконавчим комітетом Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна".

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна" (ідентифікаційний код 31333288, адреса місцезнаходження: 18018, м. Черкаси, провул. Комунальний, 29) на користь Виконавчого комітету Черкаської міської ради(ідентифікаційний код 04061547, адреса місцезнаходження: 18001, м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36) 3448301,72 грн (три мільйона чотириста сорок вісім тисяч триста одну гривню 72 копійки) пайової участі.

4. У решті позову відмовити.

5. Провадження у справі у частині позовних вимог про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна" на користь Виконавчого комітету Черкаської міської ради 14936959,10 грн закрити.

6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Альтера Ацтека Мілінг Україна" (ідентифікаційний код 31333288, адреса місцезнаходження: 18018, м. Черкаси, провул. Комунальний, 29) на користь Виконавчого комітету Черкаської міської ради(ідентифікаційний код 04061547, адреса місцезнаходження: 18001, м. Черкаси, вул. Б. Вишневецького, 36) 242112,25 грн. (двісті сорок дві тисячі сто дванадцять гривень 25 копійок) витрат зі сплати судового збору.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення суду, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення суду протягом двадцяти днів з дня складення повного рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду.

Повне рішення складено 20.01.2023.

Суддя А.І. Гладун