ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2022 р. Справа№ 911/3342/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Тарасенко К.В.

суддів: Іоннікової І.А.

Михальської Ю.Б.

при секретарі судового засідання: Горді В.В.

за участі представників сторін:

від позивача: Брожко Н.І.

від відповідача: Богдан С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

на рішення Господарського суду Київської області

від 23.02.2022 (повний текст рішення виготовлений та підписаний 10.05.2022)

у справі №911/3342/21 (суддя - Колесник Р.М.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс Солюшнз»

до Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

про визнання протиправними та скасування рішень АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз»

ВСТАНОВИВ:

І. ІСТОРІЯ СПРАВИ

1.1. короткий зміст позовних вимог

До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс Солюшнз» до акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз», в якій позивач просить суд:

- визнати недійсним та скасувати рішення комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» від 09.09.2021 про задоволення акта про порушення № 41 від 16.01.2017 та здійснення перерахунку (донарахування) ТОВ «Сервіс Солюшнз» необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу за період з 29.11.2016 по 23.02.2017 оформлене Протоколом № 3835 від 09.09.2021 та Актом-розрахунком необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 09.09.2021;

- визнати недійсним та скасувати рішення комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» від 09.09.2021 про задоволення акта про порушення № 4137 від 24.09.2021 та здійснення перерахунку (донарахування) ТОВ «Сервіс Солюшнз» необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу за період з 01.09.2018 по 24.09.2018 оформлене Протоколом № 3834 від 09.09.2021 та Актом-розрахунком необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 09.09.2021.

Обґрунтовуючи позовні вимоги позивач вказує, що оскаржувані рішення відповідача є незаконним, адже прийняті з порушенням вимог Кодексу газорозподільних систем, тому підлягають скасуванню.

1.2. короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду Київської області від 23.02.2022 у справі № 911/3342/21 позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс Солюшнз» задоволено повністю.

Визнано недійсним та скасовано рішення комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» від 09.09.2021 про задоволення акта про порушення № 41 від 16.01.2017 та здійснення перерахунку (донарахування) ТОВ «Сервіс Солюшнз» необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу за період з 29.11.2016 по 23.02.2017 оформлене Протоколом № 3835 від 09.09.2021 та Актом-розрахунком необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 09.09.2021.

Визнано недійсним та скасовано рішення комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу АТ «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» від 09.09.2021 про задоволення акта про порушення № 4137 від 24.09.2018 та здійснення перерахунку (донарахування) ТОВ «Сервіс Солюшнз» необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу за період з 01.09.2018 по 24.09.2018 оформлене Протоколом № 3834 від 09.09.2021 та Актом-розрахунком необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 09.09.2021.

Присуджено до стягнення з Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіс Солюшнз» 4540,00 гривень судового збору та 25000 витрат на професійну правничу допомогу.

Суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та їх доведення матеріалами справи.

Разом з цим, виходячи з характеру спірних правовідносин, обсягу матеріалів справи, враховуючи принципи співмірності та розумності судових витрат, суд дійшов висновку, що понесені позивачем витрати мають бути відшкодовані відповідачем не у повному обсязі, а лише частково, а саме у розмірі 25000 гривень.

1.3. короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» звернулося безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить суд скасувати рішення Господарського суду Київської області від 23.02.2022 у справі №911/3342/21 та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову. Також скаржник просить відмовити у стягненні витрат на професійну правничу допомогу, у випадку ж залишення в силі рішення суду першої інстанції, просить зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу до 4000,00 грн.

2. ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ:

2.1. визначення складу суду, заяви, клопотання

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.06.2022 для розгляду даної справи визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді: Іоннікова І.А., Разіна Т.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 витребувано з Господарського суду Київської області матеріали справи №911/3342/21 та відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 23.02.2022 по справі до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №911/3342/21.

Матеріали справи №911/3342/21 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.10.2022 відкрито апеляційне провадження у справі №911/3342/21 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 23.02.2022 у справі №911/3342/21, розгляд якої призначено на 10.11.2022.

Розпорядженням керівника апарату суду № 09.1-08/3544/22 від 09.11.2022 у зв`язку з перебуванням судді Разіної Т.І. на підготовці у Національній школі суддів України, відповідно до підпунктів 2.3.25., 2.3.49. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду, призначено повторний автоматизований розподіл справи №911/3342/21.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.11.2022 для розгляду даної справи визначено наступний склад колегії суддів: головуючий суддя - Тарасенко К.В., судді - Іоннікова І.А., Михальська Ю.Б.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2022 відкрито апеляційне провадження у справі №911/3342/21 за апеляційною скаргою Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 23.02.2022 у справі №911/3342/21 колегією суддів у визначеному складі. Розгляд справи призначено на 14.12.2022.

09.11.2022 до канцелярії суду від позивача надійшов відзив на апеляційну скаргу.

28.11.2022 до канцелярії суду від відповідача надійшла відповідь на відзив на апеляційну скаргу.

12.12.2022 до канцелярії суду від відповідача надійшло клопотання про приєднання судової практики.

У судове засідання 14.12.2022 з`явились представники сторін.

2.2. узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Апелянт зазначаючи наступне:

- суд не спростував порушення позивачем Кодексу газорозподільних систем, зафіксованих в Акті про порушення №41 від 16.01.2017 та №4137 від 24.09.2018;

- вимоги пункту 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ щодо якого до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів, були дотримані;

- також скаржник заперечує щодо співмірності стягнутої суми витрат на професійну правничу допомогу.

2.3. узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечує проти доводів апеляційної скарги та просить залишити оскаржуване рішення без змін, з огляду на наступне:

- комісія, яка приймала спірні рішення, була неуповноваженою на розгляд акта №41 та акта №4137, що виключає правомірність прийнятих нею рішень;

- докази понесених позивачем витрат надсилались позивачу, натомість тим наведено лише усні заперечення щодо таких витрат, розмір яких за на переконання позивача є підтвердженим та співмірним.

2.4. інші процесуальні дії у справі

У судове засідання 14.12.2022 з`явилися представники позивача та відповідача, надали пояснення по суті спору.

Представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Представник позивача заперечив проти доводів апеляційної скарги, яку просив залишити без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін.

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА.

3.ПОЗИЦІЯ СУДУ:

3.1. встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини

Між ТОВ «Сервіс Солюшнз» та Акціонерним товариством «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» укладено договір розподілу природного газу на підставі заяви-приєднання №09420VI049BP016 від 01.01.2016 у відповідності до п. 1.3. Типового договору розподілу природного газу, затвердженого Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №2498 від 30.09.2015.

Згідно з Актом про порушення № 41 від 16.01.2017, складеного представником відповідача, за участі представника позивача на його об`єкті за адресою: с. Погреби, вул. Столична, 3А було встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме пропущений термін повірки лічильника газу та коректора об`єму газу.

Згідно пункту 8 зазначеного акту, комісія оператора ГРМ з розгляду цього акта буде проводити засідання 24.01.2017.

Згідно з Актом про порушення № 4137 від 24.09.2018 складеного представником відповідача, за участі представника позивача на його об`єкті за адресою: с. Погреби, вул. Столична, 3А було встановлено порушення Кодексу за п. 3.1. глави 2 розділу ХІ, а саме пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживача) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно.

Згідно пункту 8 зазначеного акту, про розгляд зазначеного акта споживача мало бути повідомлено додатково.

09.09.2021 Броварським відділенням АТ «Київоблгаз» було проведено засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем № 41 від 16.01.2017 та № 4137 від 24.09.2018.

Протоколом № 3835 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог кодексу від 09.09.2021 встановлено порушення позивачем пп.4 п. 2 глави 2 розділу ХІ Кодексу, а саме пропущений термін повірки лічильника газу та коректора об`єму газу.

Протоколом № 3834 засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог кодексу від 09.09.2021 встановлено порушення пп.3 п. 1 глави 2 розділу ХІ Кодексу, а саме пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживача) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно.

Тобто по обох актах про порушення комісією прийняті рішення про задоволення актів № 41 від 16.01.2017 та № 4137 від 24.09.2018, що оформлені протоколами № 3835 та № 3834 від 09.09.2021 відповідно.

Разом з тим, за наслідками прийнятих рішень, комісією складено Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 09.09.2021 на суму 810900,37 гривень, щодо порушення вимог Кодексу, зафіксованого Актом про порушення № 41 від 16.01.2017 за період з 29.11.2016 по 23.02.2017, а також Акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 09.09.2021 на суму 209950,71 гривень щодо порушення вимог Кодексу, зафіксованого Актом про порушення № 4137 від 24.09.2018 за період з 01.09.2018 по 24.09.2018.

3.2. обставини встановлені судом апеляційної інстанції і визначення відповідно до них правовідносин та доводи, за якими суд апеляційної інстанції погодився або не погодився з висновками суду першої інстанції

В обґрунтування заявленого позову позивач зазначив, що рішення відповідача, оформлені протоколами Комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу від 09.09.2021 № 3835 та № 3834, та здійснення перерахунку (донарахування) необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу за відповідний період згідно Актів-розрахунків від 09.09.2021 є такими, що прийняті з порушенням вимог Кодексу газорозподільних систем, а тому є протиправними і підлягають скасуванню.

Зокрема, позивач посилається на те, що склад комісії не відповідає вимогам п. 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, зокрема, у складі комісії відсутні юристи, а кількість представників відповідача зі складу інженерно-технічного персоналу була меншою, ніж встановлено вимогами Кодексу. Крім того, засідання комісії з розгляду акта про порушення проведено поза межами двомісячного строку, встановленого абзацом 1 п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем.

Також позивач стверджує, що саме ним виявлено пошкодження ЗВТ та до виявлення цього порушення представниками ГРМ, повідомлено відповідача про такі пошкодження, що, у відповідності до положень п. 8 глави 4 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем, мало бути враховано Комісією під час розгляду акта про порушення № 4137 від 24.09.2018.

Суд першої інстанції дійшов висновку обґрунтованість позовних вимог.

У свою чергу, апелянт заперечує проти вказаних висновків, наголошуючи на правомочності складу комісії, яка розглядала акти про порушення, а також зазначає, що станом на момент виявлення порушень та складання актів про порушення, чинна на цей час редакція Кодексу ГРМ не передбачала двомісячного строку розгляду акта про порушення.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи сторін, колегія суддів зазначає наступне.

Правовідносини, що виникають між оператором газорозподільних систем та суб`єктами ринку природного газу регулюються Законом України «Про ринок природного газу», Кодексом газорозподільних систем (далі Кодекс ГРС), затвердженим Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 № 2494.

Положеннями Кодексу ГРС передбачено перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу за саму лише непридатність приладу обліку, і він не ставиться у залежність від наявності (відсутності) вини споживача або несанкціонованого втручання споживача в роботу ЗВТ. Перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

Щодо доводів учасників справи стосовно повноважності складу комісії, що здійснювала 09.09.2021 розгляд актів про порушення № 41 від 16.01.2017 та № 4137 від 24.09.2018 суд зазначає наступне.

Пунктом 3 Наказу AT «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» від 06.08.2021 № 01Но-ІІІ-0821 «Про склад комісій Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» з розгляду актів про порушення вимог Кодексу газорозподільних систем» створено комісію з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС, що були виявлені на території Броварського району та м. Бровари у складі: голова комісії Соломко О.М. (старший менеджер з продажів відділу продажів); заступник голови комісії Дорошевич Т.В. (головний фахівець відділу продажів); секретар комісії- Гурова Л.М. (провідний фахівець з балансування відділу комерційного балансування); члени комісії: Боліла О.В. (провідний фахівець з балансування відділу комерційного балансування), Чорноштан О.М. (провідний інженер з експлуатаційної діяльності виробничо-технічного відділу), Гриценко Л.П. (майстер групи експлуатаційних мереж служби експлуатації систем газопостачання Броварського відділення управління експлуатації), Власенко В.В. (провідний інженер виробничо-технічного відділу), Гордеєва Н.В. (документознавець канцелярського відділу та архіву (юрист), представник управління у Київській області АО «Правовий альянс», без зазначення прізвища.

Згідно п. 27 зазначеного наказу засідання комісії з розгляду актів про порушення вимог Кодексу ГРС є правомочними, за умови присутності на ньому не менше 4 (чотирьох) членів затвердженого кількісного складу комісії.

Як вбачається зі змісту протоколів № 3834 та № 3835 від 09.09.2021 засідання комісії було проведено у складі 4 осіб, з яких голова комісії Соломко О.М. (старший менеджер з продажів відділу продажів Броварського відділення АТ «Київоблгаз») та члени комісії: Дорошевич Т.В. (головний фахівець відділу продажів); Чорноштан О.М. (провідний інженер з експлуатаційної діяльності виробничо-технічного відділу), Боліла О.В. (провідний фахівець з балансування відділу комерційного балансування Броварського відділення АТ «Київоблгаз).

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення (пункт 8 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем).

Пунктом 9 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем визначено як мінімальний кількісний склад членів комісії для розгляду акта про порушення, так і її суб`єктний склад (інженерно - технічний персонал та юристи) без конкретизації їх співвідношення, проте із вказівкою на необхідність наявності у складі комісії при розгляді акта про порушення кожного з них.

При цьому формування постійного складу комісії з більшої кількості її членів (більше ніж 3 члени) законом не заборонено, проте зазначене не повинно впливати на дотримання вимоги про суб`єктний склад такої комісії [обов`язкової наявності серед членів комісії при розгляді акта про порушення як представника (ів) інженерно-технічного персоналу, так і юриста (ів)] (відповідна правова позиція викладена у постанові ВС України від 23.12.2021 по справі № 911/251/21).

З викладеного вбачається, що визначення відповідачем складу комісії в наказі від 06.08.2021 у кількості 8 осіб, а також зміст п. 27 наказу про визначення правомочності комісії при наявності не менше 4 членів комісії, не може нівелювати вимогу п. 9 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем, щодо необхідності перебування у складі комісії, що саме розглядає відповідний акт про порушення, юриста.

Водночас, хоча до загального складу комісії, що має розглядати акти про порушення вимог Кодексу ГРС, що були виявлені у Броварському районі та м. Бровари і включено Гордеєву Н.В. (документознавець канцелярського відділу та архіву (юрист), проте зазначена особа під час розгляду Актів про порушення № 41 від від 16.01.2017 та № 4137 від 24.09.2018 участі не приймала та, відповідно, спірні рішення, оформлені протоколами № 3834 та № 3835 від 09.09.2021 не підписувала.

На підставі викладеного суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку про неправомірність прийнятих відповідачем спірних рішень щодо розгляду актів про порушення та, відповідно, наступних дій щодо вчинення донарахування об`єму та обсягу природного газу і його вартості, вчинених на підставі неправомірних рішень.

Щодо доводів сторін стосовно порушення відповідачем двомісячного строку для розгляду актів суд зазначає наступне.

За змістом п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС (в редакції чинній станом на час прийняття спірних рішень), акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Як вбачається, Акт про порушення № 41 було складено 16.01.2017, а Акт про порушення № 4137 було складено 24.09.2018.

Наявні в матеріалах справи докази свідчать про неодноразове відкладення засідання комісії відповідача щодо розгляду зазначених актів. Остаточно такий розгляд відбувся лише 09.09.2021, тобто зі спливом більше чотирьох та трьох років від дати складання відповідних актів.

При цьому, суд першої інстанції зауважив про відсутність підстав досліджувати причини такого тривалого зволікання із розглядом актів про порушення, співставлення доказів, щодо своєчасного повідомлення позивача про час та місце проведення засідання комісії та підстав, що були приводом до відкладення засідань.

Отже, як правильно зазначив суд першої інстанції, розгляд Актів про порушення № 41 від від 16.01.2017 та № 4137 від 24.09.2018 відбувся як із порушенням двомісячного строку від моменту їх складання, так і двох місяців з моменту набрання чинності нової редакції п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС.

У даному контексті позивач зазначав, що вказане є свідченням зловживання відповідачем своїм правом, що не може здійснюватися на шкоду інтересам позивача. Та оскільки обмежувального двомісячного строку розгляду актів про порушення станом на дату їх складення зазначеним вище положенням Кодексу ГРС встановлено не було, такий обмежувальний термін для розгляду актів має застосовуватися починаючи від дати набрання чинності цією новою редакцією Кодексу ГРС, який порушено відповідачем більше ніж на рік.

Заперечуючи проти вказаного, апелянт зазначає, що редакція п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, що встановлює обов`язок розглянути акт протягом двох місяців з дня складання акту про порушення набрала чинності лише 30.07.2020, тобто станом як на дату складання Акту про порушення № 41 від 16.01.2017, так і станом на дату складання Акту про порушення № 4137 від 24.09.2018, будь-який строк розгляду актів про порушення нормативно визначено не було, а тому зазначені вимоги щодо двомісячного строку розгляду цих актів на засіданні комісії застосовуватися не можуть, адже положення нової редакції зазначеного положення Кодексу ГРС, до актів складених до 30.07.2020 застосуванню не підлягає та має застосовуватися лише до актів, дата складання яких мала місце вже після 30.07.2020.

Щодо вказаних доводів скаржника суд зазначає наступне.

Згідно з висновками щодо тлумачення змісту ст. 58 Конституції України, викладеними у рішеннях Конституційного Суду України від 13 травня 1997 року № 1-зп, від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99, від 5 квітня 2001 року № 3-рп/2001, від 13 березня 2012 року № 6-рп/2012, закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акта не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Це положення узгоджується і з підходами Європейського суду з прав людини, який вважає, що принцип унеможливлення зворотної дії закону в часі не застосовується, коли нове законодавство ставить особу в сприятливіший стан (Scoppola v. Italy, заява № 126/05, п. 102-111).

У рішенні від 3 жовтня 1997 року № 4-зп Конституційний Суд України також надав роз`яснення порядку набрання чинності Конституцією України та іншими нормативно-правовими актами. Зокрема, зазначається, що конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними нормативними правовими актами однакової сили, які за змістом суперечать один одному. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього. Загальновизнаним є й те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше, тобто діє правило Lex posterior derogat priori «наступний закон скасовує попередній».

Таким чином, єдиний орган конституційної юрисдикції фактично передбачив порядок подолання правових колізій шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий закон скасовує положення закону, прийнятого раніше, якщо обидва ці закони регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

Відповідачу до набрання чинності зазначено положення Кодексу ГРМ належало право проведення засідання комісії з розгляду акту про порушення без обмеження будь-яким строком.

Проте із прийняттям 29.07.2020 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1469, якою п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС доповнено імперативною, обмежувальною для відповідача вимогою щодо проведення засідання комісії не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення, не дає підстав для висновку про те, що таке положення може застосовуватися лише до актів, що були складені після набрання чинності зазначеною постановою.

Оскільки правовідносини, що виникли на підставі Актів про порушення № 41 від 16.01.2017 та 4137 від 24.09.2018 станом на момент набрання чинності зазначеної постанови, не припинилися, адже засідання комісії з розгляду зазначених актів проведено не було, подальша процедура розгляду, зокрема строк такого розгляду має відповідати умовам, визначеним у новій редакції п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС.

Тобто із набранням чинності п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС, в редакції Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 1469 від 29.07.2020. відповідач мав здійснювати подальший розгляд актів про порушення із дотриманням двомісячного строку, обчислюваного від моменту набрання чинності зазначених змін.

Отже, акти про порушення, що не були розглянуті станом на момент набрання чинності зазначеною Постановою, мали бути розглянуті на засіданні комісії не пізніше двох місяців від моменту набрання нею чинності.

При цьому, інше розуміння призводило б до невиправданого зловживання відповідачем своїм правом, що ставило б позивача у несприятливе становище та призводило б до застосування процедури розгляду актів про порушення скасованої редакції Кодексу ГРС, хоча така попередня редакція Кодексу може застосовуватися лише в частині визначення сутності виявленого порушення. Процесуальний (процедурний) порядок розгляду актів про порушення (порядок повідомлення споживача про засідання комісії, склад комісії, строки розгляду актів) має визначатися на підставі діючої на момент проведення засідання комісії редакції Кодексу ГРС.

Разом з цим, судом враховано, що навіть після набрання чинності зазначеної Постанови та набрання чинності нової редакції п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС на момент проведення засідання комісії, на якій було прийнято спірні рішення минуло більше року і таке тривале зволікання відповідача ним належним чином не аргументовано.

Зволікання із розгляду актів про порушення, що були складені у 2017 та 2018 роках до дати набрання чинності нової редакції п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС відповідачем також належним чином не обґрунтовано.

Отже, аналізуючи вищевикладене в сукупності, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції неправомірність прийнятих відповідачем рішень про задоволення акту про порушення № 41 від 16.01.2017 та здійснення перерахунку (донарахування) ТОВ «Сервіс Солюшнз» необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу за період з 29.11.2016 по 23.02.2017, оформлене Протоколом № 3835 від 09.09.2021 та Актом-розрахунком необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 09.09.2021 та рішення про задоволення акта про порушення № 4137 від 24.09.2021 та здійснення перерахунку (донарахування) ТОВ «Сервіс Солюшнз» необлікованих (донарахованих) об`ємів природного газу за період з 01.09.2018 по 24.09.2018, оформлене Протоколом № 3834 від 09.09.2021 та Актом-розрахунком необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу та його вартості від 09.09.2021.

Щодо заявлених позивачем до стягнення з відповідача понесених витрат на правову допомогу в розмірі 52 836 грн суд зазначає наступне.

Позивачем в позовній заяві наведено розрахунок витрат на професійну правничу допомогу, відповідно до якого їх розмір складає 52 836,00 грн.

Судом встановлено, що на підтвердження понесених витрат на правову допомогу позивачем надано до суду договір про надання професійної правничої допомоги від 23.06.2021, укладений між Адвокатським об`єднанням «Адвокатська фірма «Єфімов та партнери» та ТОВ «Сервіс Солюшнз», предметом якого є якісне та своєчасного надання послуг, що включають в себе сукупність послуг з надання професійної правничої допомоги (за змістом п. 1.1. договору).

На підтвердження доказів приймання наданих послуг та перерахування позивачем на користь адвокатського об`єднання гонорару надано копію акту приймання наданих послуг від 01.11.2021 на суму 31536,00 грн та акту від 15.02.2022 на суму 21300,00 грн, а також банківську виписку по рахунку адвокатського об`єднання, з якої вбачається проведення оплати позивачем на користь адвокатського об`єднання 08.11.2021 на суму 31536,00 грн та 15.02.2022 на суму 21300,00 грн.

Надані позивачем акти приймання наданих послуг містять детальний опис робіт, а також ними засвідчено факт надання цих послуг адвокатом Брожко Н.І., безпосередня участь якого в судовому провадженні підтверджується ордером на надання правничої (правової) допомоги від 08.11.2021 серії АІ № 1121131 та який відповідно до свідоцтва від 13.03.2020 серії КС № 8916/10 має право на заняття адвокатською діяльністю.

Отже, з огляду на умови договору про надання правової допомоги, враховуючи складання і підписання адвокатом всіх процесуальних документів від імені і в інтересах позивача, суд вважає, що витрати на правову допомогу у зв`язку із розглядом цієї справи у розмірі 52836,00 грн є реальними та підтверджені матеріалами справи.

Водночас, надавши оцінку наявним у матеріалах справи доказам у сукупності з урахуванням усіх аспектів і складності цієї справи, обсягу наданих адвокатом послуг, виходячи з характеру спірних правовідносин, обсягу матеріалів справи, враховуючи принципи співмірності та розумності судових витрат, суд першої інстанції дійшов висновку, що понесені позивачем витрати мають бути відшкодовані відповідачем не у повному обсязі, а лише частково, а саме у розмірі 25000,00 грн.

Апелянт у свою чергу заперечує щодо співмірності заявлених витрат, зазначаючи, що стягнена сума не відповідає критеріям реальності адвокатських витрат, розумності їх розміру в розумінні приписів ч. 5 ст. 129 ГПК України та є неспівмірною.

Однак, колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції було задоволено частково заявлені 52 836,00 грн позивачем витрати на правову допомогу, а саме - в розмірі 25 000,00 грн.

Перевіривши доводи апеляційної скарги щодо неспівмірності розміру присуджених витрат на правову допомогу, колегія суддів зазначає, що скаржником належних доказів або обґрунтувань, які свідчили б про неспівмірність витрат на послуги адвоката у справі не надано, що у свою чергу свідчить про недоведення неспівмірності витрат на оплату правничої допомоги адвоката складності справи відповідно до ч. 6 ст. 126 ГПК України.

Підсумовуючи викладене, враховуючи принципи співмірності та розумності судових витрат, судова колегія погоджується з розміром задоволених судом першої інстанції витрат на професійну правничу допомогу.

3.3. чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси за захистом яких мало місце звернення до суду

Порушенням права є такий стан суб`єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб`єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов`язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Колегія суддів дійшла висновку, що відповідачем було порушено право позивача на своєчасний розгляд актів про порушення та здійснення такого розгляду уповноваженими особами.

4. ВИСНОВКИ СУДУ ТА ДЖЕРЕЛА ПРАВА:

4.1. висновки за результатами розгляду матеріалів справи

Дослідивши обставини справи та наявні в ній докази, колегія суддів дійшла висновку, що позивач довів факт протиправності ос порваних рішень, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.

4.2. посилання на норми права, якими керувався суд апеляційної інстанції

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про ринок природного газу», розподіл природного газу здійснюється на підставі та умовах договору розподілу природного газу в порядку, передбаченому кодексом газорозподільних систем та іншими нормативно-правовими актами. За договором розподілу природного газу оператор газорозподільної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги розподілу природного газу на період та умовах, визначених договором розподілу природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газорозподільної системи вартість послуг розподілу природного газу.

Положенням п. 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС передбачено, що оператор газорозподільної системи (далі - Оператор ГРМ) суб`єкт господарювання, що на підставі ліцензії здійснює діяльність з розподілу природного газу газорозподільною системою, яка знаходиться у його власності або користуванні відповідно до законодавства, та здійснює щодо неї функції оперативно-технологічного управління; споживач природного газу (споживач) фізична особа, фізична особа підприємець або юридична особа, об`єкти якої в установленому порядку підключені до/через ГРМ Оператора ГРМ, яка отримує природний газ на підставі договору постачання природного газу з метою використання для власних потреб, зокрема в якості сировини, а не для перепродажу.

Відповідно до п. 1 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС, власник комерційного ВОГ або суб`єкт господарювання, що здійснює його експлуатацію на підставі відповідного договору з власником, забезпечує належний технічний стан комерційного ВОГ та його складових (зокрема ЗВТ), а також проведення періодичної повірки ЗВТ (крім населення) в порядку, визначеному главою 7 цього розділу, та відповідає за дотримання правил експлуатації комерційного вузла обліку та його складових (ЗВТ).

Згідно п. 1 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС, суміжні суб`єкти ринку природного газу, зокрема Оператор ГРМ та споживач, під час введення в експлуатацію або протягом експлуатації комерційного ВОГ та його складових, у тому числі в разі позаштатної ситуації чи виникнення спірних питань щодо результатів вимірювань об`єму природного газу, мають право здійснювати з дотриманням вимог цього Кодексу перевірку комерційного ВОГ та його складових щодо: 1) відповідності умовам експлуатації та узгодженій проектній документації чи умовам договору; 2) працездатності та/або придатності ЗВТ до застосування на підставі результатів перевірки їх метрологічних характеристик, зокрема загальної похибки вимірювання; 3) відсутності ознак пошкодження ЗВТ та/або пошкодження пломб; 4) відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ та/або несанкціонованого газопроводу.

Відповідно до п. 2 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС перевірка комерційного ВОГ, а також контрольний огляд вузла обліку здійснюються у будь-який час доби та у присутності споживача (суміжного суб`єкта природного газу) або його представника, крім випадків, передбачених цим розділом.

Згідно п.п. 1 п. 3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС, до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як не з вини споживача), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно.

Відповідно до п.п. 1 п. 4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС, у разі виявлення Оператором ГРМ пропущення строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача, несправності лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску), що сталася внаслідок його пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з урахуванням такого: при визначенні лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску) непридатними до застосування за результатами позачергової або експертної повірки, а також при пропущенні строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача об`єм переданого (прийнятого) газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. У разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

Відповідно до пункту 4 глави 1 розділу І Кодексу ГРС пошкодження ЗВТ/лічильника газу - пошкодження ЗВТ/лічильника газу механічне пошкодження цілісності конструкції комерційного ВОГ та/або його складових, зокрема корпусу, скла, кріплення, захисних елементів, ліній з`єднання.

Згідно п. 6 глави 6 розділу X Кодексу ГРС, позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: 1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо; 2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу; 3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ; 4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення; 5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів; 6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.

Згідно з пунктом 9 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів (абзац 1). Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу Регулятора (абзац 2). У разі відмови метрологічної організації або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника (абзац 3). Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом Оператора ГРМ (абзац 4). За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника ЗВТ чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку (абзац 5).

Абзац 1 пункту 9 глави 5 розділу XI Кодексу газорозподільних систем визначає мінімально допустиму кількість представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів, які (вказані представники) входять до складу комісії з розгляду актів про порушення.

За змістом п. 8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС (в редакції чинній станом на час прийняття спірних рішень), акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення Оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. Засідання комісії з розгляду акта про порушення має бути проведено Оператором ГРМ не пізніше двомісячного строку з дня складання акта про порушення (крім випадку очікування результатів експертизи ЗВТ, яка проводиться суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Частинами 1, 3 статті 123 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних, з розглядом справи, належать, зокрема, витрати: на професійну правничу допомогу.

За змістом ч. ч. 1-4 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 5 ст. 126 Господарського процесуального кодексу України).

5. ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ:

5.1. мотиви прийняття або відхилення кожного аргументу, викладеного учасниками справи в апеляційній скарзі та відзиві на апеляційну скаргу

Доводи апелянта щодо дотримання вимог пункту 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРМ щодо якого до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів спростовуються тим, що хоч і до складу комісії було включено Гордеєву Н.В. (документознавець канцелярського відділу та архіву (юрист), проте зазначена особа під час розгляду Актів про порушення № 41 від 16.01.2017 та № 4137 від 24.09.2018 участі не приймала та, відповідно, спірні рішення, оформлені протоколами № 3834 та № 3835 від 09.09.2021 не підписувала.

Разом з цим, доводи відповідача щодо неспростування судом першої інстанції порушення позивачем Кодексу газорозподільних систем, зафіксованих в Акті про порушення №41 від 16.01.2017 та №4137 від 24.09.2018 колегією суддів визнаються необґрунтованими з огляду на предмет та підстави позову.

Заперечення відповідача щодо співмірності стягнутої суми витрат на професійну правничу допомогу судом відхиляються, оскільки відповідачем не надано доказів чи обґрунтованих тверджень щодо неспівмірності стягнутих судом витрат на професійну правничу допомогу. Водночас, слід наголосити, шо судом першої інстанції було задоволено частково заявлені позивачем витрати на правничу допомогу, а обґрунтованих заперечень відповідачем щодо розміру таких витрат під час розгляду справи в суді першої інстанції матеріали справи не містять.

6. ВИСНОВКИ ПІВНІЧНОГО АПЕЛЯЦІЙНОГО ГОСПОДАРСЬКОГО СУДУ ЗА РЕЗУЛЬТАТАМИ РОЗГЛЯДУ АПЕЛЯЦІЙНОЇ СКАРГИ:

Колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що оскаржуване рішення суду прийнято у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав його скасовувати або змінювати не вбачається.

Рішення Господарського суду Київської області від 23.02.2022 у справі № 911/3342/21 підлягає залишенню без змін.

Апеляційна скарга Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 23.02.2022 у справі № 911/3342/21 задоволенню не підлягає.

7. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ:

7.1. Судові витрати у вигляді судового збору за розгляд апеляційної скарги, згідно ч. 1 ст. 129 ГПК України покласти на скаржника.

Керуючись ст. ст. 129, 269, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Київоблгаз» на рішення Господарського суду Київської області від 23.02.2022 у справі № 911/3342/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Київської області від 23.02.2022 у справі № 911/3342/21 залишити без змін.

3. Матеріали справи повернути до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

Сторони мають право оскаржити постанову в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 20 днів, відповідно до ст. ст. 286-291 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 22.12.2022

Головуючий суддя К.В. Тарасенко

Судді І.А. Іоннікова

Ю.Б. Михальська