ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2022 р. Справа№ 911/1852/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гаврилюка О.М.

суддів: Зубець Л.П.

Алданової С.О.

за участю секретаря судового засідання: Ніконенко Є.С.

за участю представників сторін згідно із протоколом судового засідання

від АТ "ОТП Банк": Киричук Р.П. (в залі суду);

від ОСОБА_1 : не з`явився;

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 (суддя Рябцева О.О.)

за зустрічним позовом ОСОБА_1

до Акціонерного товариства "ОТП Банк"

про визнання недійсним договору

у справі за позовом Акціонерного товариства "ОТП Банк", м. Київ,

до ОСОБА_1

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю "МС-Агро"

про звернення стягнення на предмет іпотеки

За результатами розгляду апеляційної скарги Північний апеляційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.05.2022 зустрічну позовну заяву та подані до неї документи ухвалено вважати не поданими і повернуто позивачеві за зустрічним позовом.

Ухвала мотивована тим, що як вбачається з повернення рекомендованого повідомлення № 718 (адресат відсутній за вказаною адресою), ухвала господарського суду Київської області від 21.02.2022 відповідно до приписів п. 4 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України вважається врученою позивачу за зустрічним позовом 05.04.2022, отже, останнім днем строку, встановленого ухвалою господарського суду Київської області від 21.02.2022 для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, є 15.04.2022. Проте, станом на 30.05.2022 жодних документів на виконання ухвали Господарського суду Київської області від 21.02.2022 до Господарського суду Київської області від позивача за зустрічним позовом не надходило.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернулась до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить прийняти до розгляду дану апеляційну скаргу, скасувати ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 та направити справу № 911/1852/21 до Господарського суду Київської області для продовження розгляду.

Підстави апеляційної скарги обґрунтовуються наступними доводами.

Скаржник вказує на те, що 24.02.2022 розпочалась воєнна агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим скаржнику довелось на деякий час змінити своє місце перебування. Ухвалу Господарського суду Київської області від 21.02.2022 скаржник не отримував, а про її наявність дізнався 01.06.2022, зателефонувавши до канцелярії Господарського суду Київської області, у якій також повідомили про те, що ухвалою Господарського суду Київської області від 30.05.2022 зустрічну позовну заяву було повернуто.

На думку скаржника, Господарський суд Київської області не встановивши факт отримання скаржником ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху, прийняв рішення про її повернення, що позбавило скаржника можливості усунути недоліки.

Також скаржник посилається на рекомендації Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

АТ "ОТП Банк" та ТОВ "МС Агро" письмових відзивів на апеляційну скаргу суду не надали, що відповідно до ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 залишено без руху. Запропоновано скаржнику усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, а саме: протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, надати до Північного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору за подання апеляційної скарги у справі №911/1852/21 у розмірі 2 481,00 грн та докази надсилання копії скарги іншим сторонам у справі - Акціонерному товариству "ОТП Банк", Товариству з обмеженою відповідальністю "МС-Агро".

16.06.2022 від скаржника через відділ канцелярії суду надійшла заява до якого додано докази сплати судового збору (квитанція №37 від 16.06.2022) та докази надсилання апеляційної скарги Акціонерному товариству "ОТП Банк", Товариству з обмеженою відповідальністю "МС-Агро".

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21. Призначено справу №911/1852/21 до розгляду у судовому засіданні 07.09.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.09.2022 зобов`язано ОСОБА_1 надати оригінал зустрічної позовної заяви, повернутий ухвалою Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21.

На підставі ст. 202 ГПК України, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.09.2022 відкладено розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 на 05.10.2022.

19.09.2022 Північним апеляційним господарським судом було надіслано лист до Господарського суду Київської області з проханням невідкладно направити всі матеріали справи № 911/1852/21.

29.09.2022 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 911/1852/21.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 03.10.2022, у зв`язку з перебуванням судді: Ткаченко Б.О., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.10.2022, для розгляду справи № 911/1852/21 визначено колегію суддів у складі: Гаврилюк О.М. - головуючий суддя, судді: Зубець Л.П., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 03.10.2022 прийнято справу до провадження у складі колегії суддів: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Зубець Л.П., Алданова С.О.

На підставі ст. 202 ГПК України, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.10.2022 відкладено розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справ № 911/1852/21 на 15.11.2022.

15.11.2022 в багатьох областях України, в тому числі на території міста Києва було оголошено повітряну тривогу, у зв`язку з чим судове засідання, призначене на 15.11.2022 на 14:30 годину не відбулось.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2022 відкладено розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 на 07.12.2022.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи викладене, воєнний стан в Україні, надходження матеріалів справи № 911/1852/21 до Північного апеляційного господарського суду 29.09.2022, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, справа № 911/1852/21 розглядалась протягом розумного строку.

Явка учасників справи та позиції сторін у справі

ОСОБА_1 , ТОВ "МС Агро" у судове засідання 07.12.2022 не з`явились, про дату, місце та час судового засідання повідомлені належним чином.

Представник АТ "ОТП Банк" у судовому засіданні 07.12.2022 заперечив проти доводів апеляційної скарги, просив ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 залишити без змін, вимоги апеляційної скарги без задоволення.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

23.09.2021 до Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла зустрічна позовна заява до Акціонерного товариства "ОТП Банк", в якій вона просить визнати недійсним Іпотечний договір № PL 19-268/28-2 від 04.04.2019, укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством "ОТП Банк" та Договір № 1 від 24.05.2019 про заміну Іпотечного договору № PL 19-268/28-2 від 04.04.2019.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ст. 7 Закону України Про державний бюджет на 2021 установлено у 2021 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2270,00 грн.

Однак, як вбачається із матеріалів справи, позивачем за зустрічним позовом не дотримано вказаних вимог. Як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить визнати недійсним Іпотечний договір № PL 19-268/28-2 від 04.04.2019, укладений між ОСОБА_1 та Акціонерним товариством "ОТП Банк" та Договір № 1 від 24.05.2019 р. про зміну до іпотечного договору № PL 19-268/28-2 від 04.04.2019. Таким чином, позивачем заявлено вимогу немайнового характеру.

Позивач у зустрічній позовній заяві зазначає, що ним уже було сплачено судовий збір за подання зустрічного позову у справі № 362/4130/20. Проте, вказана обставина не є підставою для несплати судового збору при зверненні з даним позовом до суду. Отже, вказане посилання не ґрунтується на чинному законодавстві та не стосується позовної заяви у даній справі.

Отже, позивачу за зустрічним позовом необхідно сплатити до Державного бюджету України судовий збір у сумі 2270,00 грн.

Згідно з ч. 5 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Ухвалою господарського суду Київської області від 21.02.2022 позовну заяву ОСОБА_1 залишено без руху на підставі ст.ст. 162, 174, 180 Господарського процесуального кодексу України та запропоновано їй надати до суду докази сплати до Державного бюджету України 2270,00 грн. судового збору, протягом 10 днів з дня отримання нею вказаної ухвали.

Як вбачається з повернення рекомендованого повідомлення № 718 (адресат відсутній за вказаною адресою), ухвала Господарського суду Київської області від 21.02.2022 відповідно до приписів п. 4 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України вважається врученою позивачу за зустрічним позовом 05.04.2022.

Отже, останнім днем строку, встановленого ухвалою господарського суду Київської області від 21.02.2022 для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, є 15.04.2022.

Проте, станом на 30.05.2022 жодних документів на виконання ухвали Господарського суду Київської області від 21.02.2022 до Господарського суду Київської області від позивача за зустрічним позовом не надходило.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про повернення зустрічної позовної заяви, з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала місцевого господарського суду не підлягає зміні чи скасуванню, виходячи з наступних підстав.

Як вже зазначалось, із повернення рекомендованого повідомлення № 718 вбачається, що адресат відсутній за вказаною адресою, у зв`язку із чим ухвала Господарського суду Київської області від 21.02.2022 відповідно до приписів п. 4 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України вважається врученою позивачу за зустрічним позовом 05.04.2022.

Згідно із даних Державної міграційної служби (а.с. 25 т. ІІ), за інформацією, наданою ЦМУ ДМС у м. Києві та Київській області, місце проживання ОСОБА_1 є: АДРЕСА_1 .

Крім того, зазначену вище адресу вказано ОСОБА_1 як у зустрічній позовній заяві, так і у апеляційній скарзі.

Відповідно до статті 6 Закону України "Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні" реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Так, скаржник вказує на те, що 24.02.2022 розпочалась воєнна агресія російської федерації проти України, у зв`язку з чим скаржнику довелось на деякий час змінити своє місце перебування.

Судочинство продовжує здійснюватися в умовах воєнного стану. Судді працюють, справи розглядаються, адже навіть в умовах воєнного стану робота судів не може бути припинена задля недопущення обмеження конституційного права особи на судовий захист.

Судочинство в господарських судах здійснюється, зокрема, відповідно до Конституції України, ГПК України, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до статті 1 Закону України "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб" внутрішньо переміщеною особою є громадянин України, іноземець або особа без громадянства, яка перебуває на території України на законних підставах та має право на постійне проживання в Україні, яку змусили залишити або покинути своє місце проживання у результаті або з метою уникнення негативних наслідків збройного конфлікту, тимчасової окупації, повсюдних проявів насильства, порушень прав людини та надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру.

Статтею 5 Закону України "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб" встановлено, що довідка про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи засвідчує місце проживання внутрішньо переміщеної особи на період наявності підстав, зазначених у статті 1 цього Закону. Адресою фактичного місця проживання внутрішньо переміщеної особи може бути адреса відповідного місця компактного поселення внутрішньо переміщених осіб (адреса містечка із збірних модулів, гуртожитку, оздоровчого табору, будинку відпочинку, санаторію, пансіонату, готелю тощо).

Згідно зі статтею 4 Закону України "Про забезпечення прав і свобод внутрішньо переміщених осіб" для отримання довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи така особа звертається із заявою до структурного підрозділу з питань соціального захисту населення районних, районних у місті Києві державних адміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі утворення) рад за місцем проживання у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Форма заяви затверджується центральним органом виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сферах зайнятості населення та трудової міграції, трудових відносин, соціального захисту, соціального обслуговування населення, волонтерської діяльності, з питань сім`ї та дітей, оздоровлення та відпочинку дітей, а також захисту прав депортованих за національною ознакою осіб, які повернулися в Україну.

Порядок оформлення і видачі довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (далі - Порядок) затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 1 жовтня 2014 року № 509 (зі змінами).

Відповідно до ГПК України суд зобов`язаний повідомляти учасників справи, зокрема, про необхідність у встановлені строки виконати відповідну дію. Необхідність дотримання розумних строків встановлена Конституцією України, п. 10 ч. 3 ст. 2, ст. 114 ГПК України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі "Пономарьов проти України" від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс Є.А. проти Іспанії" від 07 липня 1989 року).

Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04 жовтня 2001 року наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів.

Відповідно до частин 3, 7 статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Отже, у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. (Аналогічна позиція викладена постановах Верховного Суду від 16.05.2018 у справі № 910/15442/17 та від 04.12.2018 у справі № 921/32/18).

Отже, ініціювавши звернення з зустрічною позовною заявою, ОСОБА_1 вказано лише одну адресу, за якою їй і було направлено ухвалу суду. Жодних заяв від ОСОБА_1 про зміну адреси, направлення кореспонденції за іншою адресою матеріали справи не містять. ОСОБА_1 за період з 21.02.2022 по 30.05.2022 не зверталась до господарського суду першої інстанції із заявами про рух її зустрічної позовної заяви, ознайомлення з матеріалами справи тощо.

Також колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає про те, що сам лише факт запровадження воєнного стану не може бути підставою для безумовного продовження процесуального строку, відстрочення, розстрочення чи звільнення від сплати судового збору у всіх абсолютно випадках, якщо подання позовної заяви з невідповідністю її вимогам Господарського процесуального кодексу України відбулося ще до запровадження воєнного стану.

Відповідно до статті 116 ГПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події. Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду №927/490/18 від 08.10.2018).

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що ухвала Господарського суду Київської області від 21.02.2022 відповідно до приписів п. 4 ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України вважається врученою позивачу за зустрічним позовом 05.04.2022, отже, останнім днем строку, встановленого ухвалою Господарського суду Київської області від 21.02.2022 для усунення недоліків зустрічної позовної заяви, є 15.04.2022.

Таким чином, господарським судом першої інстанції було дотримано вимоги процесуального закону щодо направлення ОСОБА_1 ухвали від 21.02.2022 про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суд апеляційної інстанції також враховує запроваджені воєнним станом обмеження. Однак жодних заяв, звернень від ОСОБА_1 чи її представника щодо неможливості виконати вимоги ухвали суду від 21.02.2022 у зв`язку із запровадженим воєнним станом з наведеним відповідних доказів (перебуванням на військовій службі, заподіяння шкоди, тощо), чи про зміну місця проживання (адреси для листування) матеріали справи не містять, тому, на думку колегії суддів апеляційного господарського суду, суд першої інстанції правомірно дійшов висновку, що ОСОБА_1 не усунуто недоліки, наведені в ухвалі Господарського суду Київської області від 21.02.2022, у зв`язку із чим зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 було повернуто ухвалою Господарського суду Київської області від 30.05.2022.

Колегія суддів апеляційного господарського суду не погоджується із доводами апеляційної скарги, враховуючи відсутність повідомлення ОСОБА_1 господарського суду першої інстанції про зміну місця проживання (адреси листування), а також відсутність звернень, тривалий час, до господарського суду першої інстанції із заявами про рух її зустрічної позовної заяви, ознайомлення з матеріалами справи тощо.

Крім того, колегія суддів апеляційного господарського суду вказує на те, що Радою суддів України оприлюднено лише рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану.

Також слід зазначити, що у п. 2 вказаних рекомендацій вказано про те, що при визначенні умов роботи суду у воєнний час, слід керуватися реальною поточною обстановкою, що склалася в регіоні.

Натомість, з квітня 2022р. бойові дії на території Київської області були відсутні.

З приводу решти доводів скаржника, викладених в його скарзі, колегія суддів звертає увагу, що такі аргументи враховані апеляційним судом, при цьому зазначає, що оскаржувана ухвала є вмотивована, місцевим судом зазначено з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтуються її висновки, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Хаджинастасиу проти Греції", "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації").

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України № 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржувана ухвала прийнята відповідно до вимог процесуального та матеріального права, підстав для її скасування або зміни не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 задоволенню не підлягає. Ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судовий збір за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладається на скаржника в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 164, 174, 267-271, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Київської області від 30.05.2022 у справі № 911/1852/21 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.

4. Справу № 911/1852/21 повернути до Господарського суду Київської області.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України.

Текст постанови складено та підписано 16.01.2023.

Головуючий суддя О.М. Гаврилюк

Судді Л.П. Зубець

С.О. Алданова