ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"23" грудня 2022 р. Справа№ 911/2737/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Коротун О.М.

суддів: Суліма В.В.

Майданевича А.Г.

за апеляційною скаргою ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Київської області від 14.07.2022 (повний текст 23.09.2022)

у справі № 911/2737/21 (суддя - Бацуца В.М.)

За позовом ОСОБА_1

До Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чубинська перлина»

Третя особа Реєстраційна служба виконавчого комітету Бориспільської міської ради

про визнання недійсними та скасування рішень загальних зборів членів об`єднання

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 14.07.2022 відмовлено повністю у задоволенні позову. Судові витрати покладено на позивача.

05.11.2022 ОСОБА_1 звернулася безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду (через Укрпошту) з апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Київської області від 14.07.2022, в якій просила прийняти апеляційну скаргу до розгляду, скасувати рішення Господарського суду Київської області по справі № 911/2737/21 вiд 14.07.2022 р. повністю та ухвалити нове рiшення, яким визнати недійсними та скасувати рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чубинська Перлина» від 22.05.2021, згідно з протоколом б/н вiд 22.05.2021 в повному обсязі. Визнати протиправним рішення про обрання керівником ОСББ «Чубинська Перлина» ОСОБА_2 та скасувати рішення ОСББ «Чубинська Перлина» про держану реєстрацію ОСОБА_2 як нового керівника ОСББ «Чубинська Перлина». Зобов`язати Реєстраційну служба виконавчого комітету Бориспільської міської ради здійснити реєстраційні дії, щодо скасування рішення ОСББ «Чубинська Перлина» про держану реєстрацію ОСОБА_2 як нового керівника ОСББ «Чубинська Перлина. Стягнути з ОСББ «Чубинська Перлина» судовий збір і вартість правничої допомоги.

09.11.2022 Північним апеляційним господарським судом складено акт про те, що під час розкриття конверту 523) не виявилося квитанції про оплату судового збору.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху, витребувано матеріали справи з суду першої інстанції запропоновано скаржниці надати (розписку у вигляді копії чи фото (за наявності) на клопотанні/заяві про ознайомлення з матеріалами справи) на підтвердження дати отримання копії оскаржуваного рішення для поновлення строку, запропоновано скаржниці надати докази сплати судового збору.

05.12.2022 через Укрпошту до кацелярію суду від скаржниці надійшла заява про усунення недоліків апеляційної скарги та письмові пояснення. До вказаної заяви було долучено квитанцію №3 про часткову сплату судового збору, в розмірі 5 582, 30. При цьому скаржниця зазначає, що вона готова сплатити судовий збір, однак просить суд надати розcторочення сплати судового збору, в підтвердження своїх намірів, скаржниця сплачує половину судового збору. Також, щодо підтвердження дати отримання копії оскаржуваного рішення суду першої інстанції для поновлення строку, скаржниця зазначає, що доказів отримання копії рішення суду першої інстанції в неї відсутні, а суд апеляційної інстанції може самостійно при отриманні матеріалів справи знайти відповідні документи за підписом апелянта.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що надані письмові пояснення не приймаються судом апеляційної інстанції при вирішенні питання про розстрочення сплати судового збору.

Розглянувши клопотання про розстрочку сплати судового збору, проаналізувавши норми чинного законодавства, дослідивши надані сторонами докази, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відмову у задоволенні такого клопотання скаржниці з урахуванням наступного.

Щодо зменшення або звільнення особи від сплати судового збору, Велика Палата Верховного Суду у постанові 11 листопада 2020 року у справі № 9901/77/20 зазначила про необхідність надати довідку з органу Державної податкової служби України про розмір доходів особи за попередній календарний рік, яка підтверджує, що розмір судового збору в цій справі перевищує 5 відсотків розміру річного доходу скаржниці за попередній календарний рік.

Як вбачається з наданих стороною пояснень, у скаржника скрутне становище, яке поглиблюється військовим станом в Україні. Однак стороною не надано жодних доказів, що у скаржниці скрутне становище, яке поглиблюється військовим станом в Україні.

Згідно із частиною другою статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати та передбачено, що, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що вирішення питання про наявність підстав для відстрочення, розстрочення, звільнення чи зменшення розміру судового збору є правом суду. (Аналогічна правова позиція зазначена в постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 12 серпня 2022 року у справі № 910/19043/21).

За змістом положень ст. 8 Закону питання про відстрочення та розстрочення судом сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від його сплати з підстав майнового стану сторони вирішується судом в кожному конкретному випадку залежно від обставин справи та обґрунтованості доводів сторони належними і допустимими доказами на підтвердження того, що майновий стан сторони перешкоджає сплаті нею судового збору в установленому порядку і розмірі, а також на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у ст. 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін.

Крім того, "право на суд" не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі "Креуз проти Польщі").

За таких обставин, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що клопотання про відстрочення від сплати судового збору підлягає відхиленню, у зв`язку з необґрунтованістю в розумінні ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та з урахуванням принципу рівності сторін, а також не доведення заявником наявності «надмірного тягаря», який би перешкоджав сплаті судового збору по даній справі.

Так, сторона, звертаючись з відстроченням сплати судового збору стороною не надано жодних доказів, ні з апеляційною скаргою, ні з заявою про усунення недоліків , що у скаржниці скрутне становище, яке поглиблюється військовим станом в Україні не надала.

Водночас, суд апеляційної інстанції надає десятиденний строк для сплати судового збору у визначеному Законом розмірі та порядку.

Приписами ч. 2 ст. 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Отже, наявні підстави для застосування судом апеляційної інстанції ч. 2 ст. 260 ГПК України та залишення без руху поданої апеляційної скарги.

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що для вирішення питання про відкриття апеляційного провадження, слід запропонувати скаржниці доплатити судовий зборі у розмірі 5 582, 20 грн, про що надати суду відповідні докази.

Керуючись статтями 174, 234, 258, 260, Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

УХВАЛИВ:

1. Відмовити скаржниці в задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору до ухвалення постанови.

2. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Київської області від 14.07.2022 у справі №911/2737/21 залишити без руху.

3. Витребувати невідкладно у Господарського суду Київської області матеріали справи №911/2737/21

4. Роз`яснити скаржниці, що протягом десяти днів з дня вручення (обізнаності) даної ухвали особа має право усунути наведені недоліки, шляхом подання до суду відповідної заяви та доказів.

5. Попередити сторону, що в разі, якщо скаржник не виконає вимоги даної ухвали в зазначений строк, суд апеляційної інстанції не приймає таку апеляційну скаргу до розгляду та повертає скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя О.М. Коротун

Судді В.В. Сулім

А.Г. Майданевич