РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

06.12.2022Справа № 910/11655/19

За позовом Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве

підприємство промислового залізничного транспорту» в особі

Київ-Московської філії

до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії

«Південно-Західна залізниця»

про стягнення 1.209.814,02 грн

Суддя Сівакова В.В.

секретар судового засідання Мелконян Н.Г.

за участі представників сторін

від позивача Ткачук М.М., самопредставництво

Галуза Л.О., адвокат за довіреністю № 795 від 15.12.2021

від відповідача Будова Н.М., самопредставництво

СУТЬ СПОРУ:

27.09.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі Київ-Московської філії до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» про стягнення 1.209.814,02 грн.

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що між сторонами укладено договір № 1773 від 30.01.2019 про експлуатацію залізничної під`їзної колії, яка належить позивачу. 28.03.2019 при подаванні персонального составу у складі 50 завантажених вагонів локомотивом 2М62У № 0279 (вантажний поїзд № 3605), що знаходився у володінні відповідача, стався схід 7 завантажених вагонів на 3-ій колії станції Заводська. Схід зазначених вагонів призвів до руйнування частини залізничної колії № 3 та частини стрілочного переводу № 17 станції Заводська. Позивачем було проведено службове розслідування даної транспортної події, за результатами якого встановлено, що настання транспортної події обумовлено рядом причин, що виникли внаслідок порушення працівниками відповідача вимог нормативних документів з безпеки руху при керуванні локомотивом 2М62У № 0279, що підтверджується поведеним позивачем службовим розслідуванням та висновками експерта № 2/19 від 27.06.2019. Висновком експерта № 1 від 10.06.2019 встановлено, що елементи стрілочного переводу № 17 та елементи верхньої будови колії № 3 у момент сходу з рейок рухомого складу були у працездатному стані. Позивачем було направлено на адресу відповідача листи з повідомленням про проведення розслідування, проте відповідачем відповідні листи було проігноровано. Позивачем з метою усунення наслідків аварії було проведено відновлювані роботи, які полягали у прибиранні вагонів з використанням вантажопідйомних кранів на автомобільному ходу, капітального ремонту пошкоджених ділянок колій та стрілочних переводів на загальну суму 1.209.814,02 грн. Враховуючи викладене, позивач звернувся до суду з вимогою стягнути з відповідача суму завданих збитків у розмірі 1.209.814,02 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.09.2019 відкрито провадження у справі № 910/11655/19, вирішено здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 24.09.2019.

20.09.2019 відповідачем подано заяву про продовження процесуального строку для подання відзиву.

В підготовчому засіданні 24.09.2019 судом постановлено ухвалу на місці, не виходячи до нарадчої кімнати, у відповідності до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, про продовження процесуального строку для подачі відзиву та зобов`язано відповідача подати відзив до 20.10.2019.

В підготовчому засіданні 24.09.2019 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 22.10.2019.

21.10.2019 відповідачем до суду подано відзив на позовну заяву відповідно до якого відповідач проти задоволення позовних вимог заперечує посилаючись на те, що позивач не повідомив відповідача про створення комісії по розслідуванню транспортної події як це передбачено п. 3.1 Порядку розслідування транспортних подій на підприємствах міжгалузевого промислового залізничного транспорту України протягом чотирьох годин після її скоєння; відповідач провів власне розслідування даного випадку сходження вагонів, за результатами якого встановлено не вбачати вини працівників Залізниці у допущенні транспортної події. Згідно звіту технічного розслідування транспортної події, складеного комісією Київського міжрегіонального управління Укртранспбезпеки від 05.09.2019 основними причинами настання події встановлено неналежне утримання рейкової залізничної колії, що є порушенням Інструкції з улаштування та утримання колії залізниці та Правил обслуговування залізничних під`їзних колій. Згідно висновку щодо класифікації транспортної події від 05.09.2019 вирішено спірну подію класифікувати та взяти до обліку ПрАТ «Київ-Дніпровськие МППЗТ» як аварія. Зазначає, що відповідач не звертався до Державної служби України з безпеки на транспорті (Укртрансбезпеки) як належного та уповноваженого органу, який на підставі всебічно зібраних матеріалів діє висновок щодо причини настання транспортної події. Відповідач вважає, що висновки експертів, наданих позивачем, № 2/19 від 27.06.2019 та № 1 від 10.06.2019, повністю суперечать висновкам викладеним у звіті Укртрансбезпеки, складені на підставі не повного дослідження обставин сходу, дослідження проводилось експертами лише за наданими позивачем матеріалами без урахування документів залізниці, не містять достовірної інформації, тому не повинні братися судом до уваги. Просить зменшити розмір витрат позивача на правничу допомогу в сумі 36.800,00 грн та розмір витрат на проведення експертиз в сумі 88.649,00 грн на 50%.

22.10.2019 позивачем до суду подано клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.

22.10.2019 позивачем до суду подано клопотання про продовження підготовчого засідання.

В підготовчому засіданні 22.10.2019 судом постановлено ухвалу на місці, не виходячи до нарадчої кімнати, у відповідності до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, про поновлення процесуального строку для подачі додаткових доказів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.10.2019 продовжено строк підготовчого провадження у справі № 910/11655/19 на 30 (тридцять) днів.

В підготовчому засіданні 22.10.2019 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 14.11.2019.

23.10.2019 відповідачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник відповідача 23.10.2019 ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою останнього.

30.10.2019 позивачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник позивача 30.10.2019 ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою останнього.

12.11.2019 позивачем до суду подано відповідь на відзив, в якій зазначає, що транспортну подію класифіковано як аварію, а не катастрофу, тому проведення технічного розслідування у відповідності до Порядку технічного розслідування катастроф, аварій, дорожньо-транспортних пригод не було обов`язковим. Відтак ініціювати його проведення міг тільки Голова Укртрансбезпеки на підстав і відповідного рішення. Вважає, що технічне розслідування за наслідками якого складено звіт від 05.09.2019 було проведено безпідставно та незаконно призначеним складом комісії, а отже звіт є недопустимим доказом, у зв`язку з чим просить суд не приймати його до розгляду. Право звернення позивача до Укртрансбезпеки було правом а не обов`язком позивача, тому доводи відповідача з цього приводу є безпідставними. Заперечує проти заявленого відповідачем клопотання про зменшення на 50 % витрат позивача на правничу допомогу та проведення експертиз. Вважає, що відповідачем не доведено відсутність вини його працівників у настанні транспортної події. Також вважає, що в діях відповідача наявні усі елементи складу цивільного правопорушення, так як саме протиправна поведінка працівників відповідача, що полягала у порушенні вимог нормативно-правових актів у сфері безпеки руху на залізниці під час керування локомотивом 2М62У № 0279, була єдиною причиною сходу 7 завантажених вагонів на під`їзній колії, що належить позивачу, в результаті якого була пошкоджена колія № 3 та частина стрілочного переводу № 17, в позивач зазнав збитків у загальному розмірі 1.209.814,02 грн. Позивач просить відхили доводи відповідача та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

12.11.2019 позивачем до суду подано клопотання про витребування оригіналу письмового доказу - швидкостемірної стрічки.

13.11.2019 відповідачем до суду подано заперечення проти приєднання доказів до матеріалів справи.

13.11.2019 відповідачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник відповідача 13.11.2019 ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою останнього.

В підготовчому засіданні 14.11.2019 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 18.11.2019.

15.11.2019 позивачем до суду подано клопотання про витребування оригіналу письмового доказу - швидкостемірної стрічки.

17.11.2019 відповідачем до суду подано клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.

17.11.2019 позивачем подано клопотання щодо відмови у задоволенні заперечення проти приєднання доказів.

17.11.2019 відповідачем до суду подано клопотання про призначення судової інженерно-транспортної експертизи, з метою з`ясування причин сходу вагонів з колії.

В підготовчому засіданні 18.11.2019 судом постановлено ухвалу на місці, не виходячи до нарадчої кімнати, у відповідності до ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, про відмову в задоволенні клопотань позивача про витребування у відповідача оригіналу швидкостемірної стрічки.

В підготовчому засіданні 18.11.2019 судом постановлено ухвалу на місці, не виходячи до нарадчої кімнати, у відповідності до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, про поновлення відповідачу процесуального строку для подачі додаткових доказів.

В підготовчому засіданні 18.11.2019 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 03.12.2019.

27.11.2019 відповідачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник відповідача 27.11.2019 ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою останнього.

29.11.2019 позивачем подано заперечення на клопотання відповідача про приєднання доказів до матеріалів справи.

29.11.2019 відповідачем до суду подано заперечення на відповідь на відзив,в яких зазначає, що звіт від 05.09.2019 складений Укртрансбезпеки в межах його повноважень та оскільки відсутні докази визнання його протиправним або скасованим в судовому порядку, тому він є належним та допустимим доказом, яким встановлено винуватця транспортної події - позивача, а отже підтверджує відсутність вини відповідача у виникненні даної транспортної події та причинного зв`язку між діями працівників відповідача і сходом вагонів.

29.11.2019 позивачем до суду подано заперечення на клопотання про призначення судової експертизи.

03.12.2019 відповідачем до суду подано клопотання про долучення до матеріалів справи доказів.

В підготовчому засіданні 03.12.2019 судом постановлено ухвалу на місці, не виходячи до нарадчої кімнати, у відповідності до ст. 119 Господарського процесуального кодексу України, про поновлення відповідачу процесуального строку для подачі додаткових доказів.

В підготовчому засіданні 03.12.2019 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 10.12.2019.

04.12.2019 відповідачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник відповідача 06.12.2019 ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою останнього.

09.12.2019 відповідачем до суду подано пояснення щодо клопотання відповідача про призначення судової експертизи.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 10.12.2019 призначено по справі № 910/11655/19 судову інженерно-транспортну експертизу, проведення якої доручено Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз; провадження у справі № 910/11655/19 зупинено на час проведення експертизи, справу № 910/11655/19 направлено Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз, для здійснення експертного дослідження з поставлених питань, викладених в ухвалі Господарського суду міста Києва № 910/11655/19 від 10.12.2019.

28.12.2020 до суду від Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз листом № 158 від 18.12.2020 повернуто матеріали справи № 910/11655/19 разом з висновком експертів № 158 від 18.12.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.01.2021 провадження у справі № 910/11655/19 поновлено, підготовче засідання призначено на 28.01.2021.

14.01.2021 позивачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник позивача ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою останнього.

25.01.2021 відповідачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення.

В підготовчому засіданні 28.01.2021 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 18.02.2021.

18.02.2021 від відповідача до суду надійшло клопотання, відповідно до ст. 69 Господарського процесуального кодексу України, про виклик у судове засідання судового експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Ковальчук Оресті Богдановича для надання роз`яснень висновку експертизи та надання відповідей на питання та учасників суду.

18.02.2021 від відповідача до суду надійшло клопотання, у відповідності до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України, про призначення судової залізничної-транспортної експертизи.

В підготовчому засіданні 18.02.2021 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 04.03.2021.

03.03.2021 позивачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник позивача 03.03.2021 ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою останнього.

В підготовчому засіданні 04.03.2021 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 11.03.2021.

11.03.2021 від позивача до суду надійшли пояснення, в яких останній заперечує проти задоволення клопотання відповідача про призначення судової експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2021 призначено по справі № 910/11655/19 судову економічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз; провадження у справі № 910/11655/19 зупинено на час проведення експертизи.

11.05.2021 на адресу суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли: лист № 14240/21-72 від 06.05.2021 разом з клопотанням експерта про надання додаткових матеріалів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.05.2021 провадження у справі № 910/11655/19 поновлено; зобов`язано позивача (за наявності) у строк до 11.06.2021 включно подати завірені належним чином якісні копії ревізійних матеріалів (акт ревізії, аудиторський висновок тощо), якими визначено розмір матеріального збитку, що заподіяно ПАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі Київ-Московської філії внаслідок сходження з рейок 7-ми завантажених вагонів вантажного поїзда № 3605 та документи, на підставі яких визначено розмір збитку; провадження у справі № 910/11655/19 зупинено на час проведення експертизи.

10.06.2021 позивачем до суду подано витребувані документи.

Листом Господарського суду міста Києва № 910/11655/19 від 16.06.2021 на адресу Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надіслано заяву позивача з додатками.

06.07.2021 від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов лист № 9007-21 від 30.06.2021 разом з актом невідповідності складу матеріалів, що надійшли до КНДІСЕ від 30.06.2021.

19.08.2021 від позивача до суду надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи документів.

26.04.2022 до суду від Київського науково-дослідного інституту судових експертиз листом № 14240/21-72/7563%7567/22-72 від 20.04.2022 повернуто матеріали справи № 910/11655/19 разом з висновком експертів № 14240/21-72/7563%7567/22-72 від 20.04.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.05.2022 провадження у справі № 910/11655/19 поновлено Провадження у справі № 910/11655/19 поновлено, підготовче засідання призначено на 12.07.2022.

21.06.2022 відповідачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник відповідача 29.06.2022 ознайомився з матеріалами справи, що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою останнього.

06.07.2022 від відповідача до суду надійшла заява про участь його представника у підготовчому засіданні, призначеному на 12.07.2022, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою онлайн сервісу відеозв`язку «EasyCon».

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/11655/19 від 08.07.2022 заяву відповідача задоволено та ухвалено забезпечити участь представника Акціонерного товариства «Українська залізниця» у розгляді справи № 910/11655/19 у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, за допомогою програми «EasyCon».

В підготовчому засіданні 12.07.2022 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву на 28.07.2022.

12.07.2022 позивачем до суду подано клопотання про надання матеріалів справи для ознайомлення. Представник позивача 13.07.2022 ознайомився зі справою що підтверджується наявною у справі відповідною розпискою представника позивача.

12.07.2022 від відповідача до суду надійшло клопотання в порядку ст. 69 Господарського процесуального кодексу України про виклик у судове засідання судового експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Ковальчука Оресті Богдановича для надання роз`яснень висновку експертизи та надання відповідей на питання суду та учасників справи. У поданому до суду клопотанні відповідач посилається на те, що висновок експерта щодо того, що елементи верхньої будови колії № 3 станції Заводська в момент сходу рейок рухомого складу знаходилося в працездатному стані є лише припущенням, оскільки у висновку експерт зазначив, що достовірно встановити чи були наявні/відсутні «кущі» з непридатних брусів у момент сходу рейок рухомого складу не вдається можливим.

28.07.2022 позивачем подано до суду заперечення на клопотання відповідача про виклик у судове засідання судового експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Ковальчука О.Б.

28.07.2022 позивачем подано до суду клопотання в порядку ст. 69 Господарського процесуального кодексу України про виклик у судове засідання судового експерта Львівського інституту Українського державного університету науки і технологій Болжеларського Ярослава Володимировича для надання роз`яснень висновку експертизи та надання відповідей на питання суду та учасників справи. У поданому до суду клопотанні позивач посилається на те, що останнім разом з позовною заявою було подано до суду копію висновку експертів Львівської філії Дніпровського національного університету залізничного транспорту імені академіка В. Лазаряна № 2/19 від 27.06.2019, який було проведено судовими експертами Я.В. Болжеларським та М.І. Березовим. У зв`язку з тим, що вищевказані експерти особисто проводили огляд місця події, в тому числі мали можливість зафіксувати технічний стан елементів стрілочного переводу № 17, позивач вважає за необхідне отримати додаткові роз`яснення стосовно того, яким чином судовий експерт дійшов висновків викладених у висновку експертів № 2/19 від 27.06.2019.

В підготовчому засіданні 28.07.2022 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву на 04.08.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/11655/19 від 04.08.2022 у підготовчому засіданні 04.08.2022 оголошено перерву на 13.09.2022; викликано судового експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Ковальчук Оресту Богданівну у підготовче засідання, яке відбудеться 13.09.2022; викликано судового експерта Львівського інституту Українського державного університету науки і технологій Болжеларського Ярослава Володимировича у підготовче засідання, яке відбудеться 13.09.2022; зобов`язано судових експертів подати до суду докази в підтвердження права здійснювати оціночну діяльність; запропоновано судовим експертам подати до суду заяву, у відповідності до ч. 2 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України, про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (за допомогою програми «EasyCon».)

01.09.2022 від Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз до суду надійшло клопотання, в якому останній повідомляє суд про неможливість відрядити експерта Ковальчук О.Б. у підготовче засідання, у зв`язку з чим просить суд дозволити експерту прийняти участь у підготовчому засіданні 13.09.2022 в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи «EasyCon».

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/11655/19 від 05.09.2022 в задоволенні клопотання Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз про участь експерта у підготовчому засіданні 13.09.2022 в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи «EasyCon» відмовлено, оскільки у клопотанні не зазначено електронну адресу, яка використана для реєстрації в Системі, номер мобільного телефону експерта для зв`язку із судом, що унеможливлює запрошення секретарем судового засідання експерта до участі у підготовчому засіданні.

07.09.2022 від Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз до суду надійшов лист, в якому повідомлено електронну адресу, яка використана для реєстрації в системі «EasyCon» та номер мобільного телефону експерта Ковальчук О.Б.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/11655/19 від 08.09.2022 постановлено забезпечити участь судового експерта Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз Ковальчук Оресту Богданівну у розгляді справи № 910/11655/19 у підготовчому засіданні, яке відбудеться 13.09.2022 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, за допомогою програми «EasyCon».

09.09.2022 від Львівського інституту Українського державного університету науки і технологій до суду надійшло клопотання, в якому останній повідомляє суд про неможливість відрядити експерта Болжеларського Я.В. у підготовче засідання, у зв`язку з чим просить суд дозволити експерту прийняти участь у підготовчому засіданні 13.09.2022 в режимі відеоконференції поза межами суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи «EasyCon».

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/11655/19 від 12.09.2022 постановлено забезпечити участь судового експерта Львівського інституту Українського державного університету науки і технологій Болжеларського Ярослава Володимировича у розгляді справи № 910/11655/19 у підготовчому засіданні, яке відбудеться 13.09.2022 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, за допомогою програми «EasyCon».

В підготовчому засіданні 13.09.2022 відповідно до ст. 183 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву на 27.09.2022.

16.09.2022 від Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз до суду надійшли відомості щодо засобів зв`язку з Ковальчук Орестою Богданівною.

В підготовчому засіданні 27.09.2022 судом постановлено ухвалу на місці, не виходячи до нарадчої кімнати, у відповідності до ст.ст. 182, 185 Господарського процесуального кодексу України, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 11.10.2022.

Внаслідок ракетних обстрілів російської федерації по всій території України, з метою збереження життя та здоров`я представників сторін, працівників апарату суду та суддів, суд дійшов висновку утриматись від розгляду справи у відкритому судовому засіданні, у зв`язку з чим судове засідання 11.10.2022 у справі № 910/11655/19 не відбулося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва № 910/11655/19 від 12.10.2022 сторін викликано у судове засідання для розгляду спору по суті, що відбудеться 25.10.2022.

12.10.2022 судом зареєстровано клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, призначеного на 11.10.2022.

В судовому засіданні 25.10.2022 відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 01.11.2022.

Позивач в судовому засіданні 01.11.2022 позовні вимоги підтримав повністю.

Відповідач в судовому засіданні 01.11.2022 проти задоволення позовних вимог заперечував повністю.

В судовому засіданні 01.11.2022 відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 17.11.2022.

В судовому засіданні 17.11.2022 відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 24.11.2022.

В судовому засіданні 24.11.2022 відповідно до ст. 216 Господарського процесуального кодексу України оголошено перерву до 06.12.2022.

В судовому засіданні 06.12.2022 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення представників позивача і відповідача, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

30.01.2019 між Приватним акціонерним товариством «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» (Власник колії, позивач) та Акціонерним товариство «Українська залізниця» (Залізниця, відповідач) укладено договір про експлуатацію залізничної під`їзної колії № 1773 (далі - договір).

Відповідно до п. 1 договору згідно із Статутом залізниць України, Правилами перевезення вантажів і на умовах цього договору експлуатується під`їзна колія, яка належить Власнику колії, що примикає до колії № Х станції Київ-Демиївський, через стрілку № 17 і обслуговується власним локомотивом. Межею під`їзної колії є знак «Межа під`їзної колії», який встановлено на відстані 589,3 м від гостряка стрілки примикання № 17 в напрямку під`їзної колії.

Згідно з п. 6 договору вагони для під`їзної колії подаються локомотивом Залізниці на колії №№ 1, 2, 3, 4, 5, 7, 9 під`їзної колії Власника.

Відповідно до п. 7 договору максимальна кількість вагонів у кожній партії, що передається Власнику колії становить: 50 вагонів для тепловоза 2М-62, 3700т; для двох тепловозів ЧМЕ-3 - 25 вагонів, 2000т; для тепловоза ЧМЕ-3 - 25 вагонів, 1000т; дл М-62 - 25 вагонів, 1000т.

З матеріалів справи вбачається, що 28.03.2019 о 22 год. 35 хв. при подаванні передавального составу у складі 50 завантажених вагонів зі станції Київ-Деміївський регіональної філії «Південно-західна залізниця» АТ «Укрзалізниця» на станцію Заводська Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ», локомотивом № 2М62У № 0279, (вантажний поїзд № 3605) стався схід 7 завантажених вагонів (з 10 по 16 по ходу руху составу), зокрема №№ 93643294, 93619096, 58781436, 58782913, 58783143, 59581637, 59581652), на 3-й колії станції Заводська, що призвело до руйнування частини залізничної колії № 3 та частини стрілочного переводу № 17 станції Заводська Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ».

Спір виник внаслідок того, що на думку позивача схід вагонів стався з вини неправомірних дій працівників відповідача, а тому позивачем понесені збитки у вигляді витрат на усунення наслідків аварії шляхом проведення відновлювальних робіт та капітального ремонту пошкоджених ділянок колій та стрілочних переводів в розмірі 1.209.814,02 грн, які підлягають відшкодуванню відповідачем.

В свою чергу відповідач заперечує проти позовних вимог зазначаючи, що схід вагонів стався у зв`язку з неналежним утриманням позивачем колії та вина працівників відповідача у транспортній пригоді відсутня, тобто відсутні всі складові для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що вимоги позивача підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Позивачем в обґрунтування справності елементів стрілочного переводу № 17 і колії № 3, а також наявність вини працівників відповідача у транспортній події подано: акт службового розслідування катастрофи (аварії) серйозного інциденту, затвердженого в.о. Голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» від 29.03.2019; висновок судового експерта № 1 від 10.06.2019, висновок експертів № 2/19 від 27.06.2019.

З акту службового розслідування катастрофи (аварії) серйозного інциденту, затвердженого в.о. Голови правління ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» від 29.03.2019 вбачається, що за характерними ознаками місця транспортної події, а саме сходження вагонів, починаючи з 10-го вагона за напрямком руху передавального состава, та пошкодження колії причиною сходу є витискання вагонів, внаслідок:

- порушення режиму ведення передавального состава;

- неплавного гальмування передавального составу, який рухався зі спуску 23%;

- можливого застосування прямодіючого локомотивного гальма;

- недоліків гальмівної системи (вбачається порушення вимог Правил технічної експлуатації міжгалузевого промислового залізничного транспорту України та порушення Інструкції з експлуатації гальм рухомого складу на залізницях України ЦТ-ЦВ-ЦЛ-0015 при включенні та випробуванні автогальм під час формування передавального состава на приймально-відправній колії ст. Київ-Деміївський та при зміні напрямку руху);

- перевищення допустимої ваги передавального состава (норма 3700 тон, а фактично 4466 тон, що є порушенням вимог Правил технічної експлуатації міжгалузевого промислового залізничного транспорту України та вимог Інструкції про порядок обслуговування та організації руху на під`їзних коліях Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ»);

- перевищення допустимої швидкості (допустима 15 км/год., за даними Довідки розшифрування швидкостемірної стрічки, наданої ВП Локомотивне депо Дарниця, фактична швидкість 19 км/год., що є порушенням вимог Правил технічної експлуатації міжгалузевого промислового залізничного транспорту України та вимог Інструкції про порядок обслуговування та організації та руху на під`їзних коліях Київ-Московської філії ПрАТ Київ-Дніпровське МППЗТ);

- можлива наявність підштовхуючого локомотива ЧМЕЗ, який був головним під час відправлення состава з приймально-відправної колії ст. Київ-Деміївський.

З поданого висновку судового експерта Савлук Віталія Євгеновича № 1 від 10.06.2019 вбачається, що перед експертом було поставлено наступне питання

У якому технічному стані були елементи верхньої будови колії на ділянці від перевідної частини стрілочного переводу № 17 та за ним на відстані 100 м колії № 3 ст. Заводська Київ-Московський філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» у момент сходу з рейок рухомого складу і чи відповідач цей стан вимогам нормативних документів, що діють на ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та міжгалузевому промисловому залізничному транспорті України та (якщо технічний стан не відповідав вимогам нормативних документів то у чому саме полягає ця невідповідність)?

Згідно наведеного висновку експертом встановлено, що елементи стрілочного переводу № 17 ст. Заводська Київ-Московський філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» у момент сходу з рейок рухомого складу були у працездатному стані. Даний технічний стан відповідач вимогам пункту 3.1 ПТЕ [3] та пункту 25 розділу ІІІ ПТЕ МППЗТ [4], тексти яких наведено у Дослідженні.

Елементи верхньої будови колії № 3 ст. Заводська Київ-Московський філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» у момент сходу з рейок рухомого складу були у працездатному стані. Даний технічний стан відповідач вимогам пункту 3.1 ПТЕ [3] та пункту 25 розділу ІІІ ПТЕ МППЗТ [4], тексти яких наведено у Дослідженні.

З поданого висновку експертів № 2/19 від 27.06.2019 вбачається, що перед експертами було поставлено наступні питання

1. Якими пунктами нормативних документів, що діють на ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та на АТ «Укрзалізниця» повинні були керуватися працівники господарства перевезень при формуванні поїзда № 3605?

2. Чи відповідало формування поїзда № 3605 вимогам норматив них документів, що діють на ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та на АТ «Укрзалізниця»? Якщо ні, то у чому саме полягає дана невідповідність?

3. Чи відповідали дії працівників господарства перевезень вимогам нормативних документів, що діють на ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та на АТ «Укрзалізниця» при формуванні поїзда № 2605? Якщо ні, то у чому саме проявилась дана невідповідність?

4. Якими пунктами нормативних документів, що діють на ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та на АТ «Укрзалізниця`повинні були керуватися члени локомотивної бригади поїзда № 3605 у процесі його ведення?

5. Чи відповідали дії членів локомотивної бригади поїзда № 3605 у процесі його ведення вимогам нормативних документів, що діють на ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та на АТ «Укрзалізниця»? Якщо ні, то у чому саме проявилась дана невідповідність?

6. Яка безпосередня технічна причина сходу з рейок вагонів поїзда № 3605?

7. Яка послідовність проміжних технічних причин, що призвели до сходу з рейок вагонів поїзда № 3605?

8. Чи була технічна можливість запобігти даній залізнично-транспортній пригоді? Якщо була, то хто з працівників залізничного транспорту міг це зробити і які вимоги нормативних документів йому необхідно було при цьому виконати?

Згідно висновку № 2/19 від 27.06.2019 експертами встановлено наступне

1. Працівники господарства перевезень станції Київ-Деміївський (Московський) при формуванні поїзда № 3605 повинні були керуватися пунктом 4.1 Інструкції [4], пунктом 6 Правил [11], пунктами 15.26, 15,32. 16.22 Правил [2], тексти яких наведені у Досліджені.

2. Формування поїзда № 3605 не відповідало вимогам Розділу 4 Інструкції [4] в частині перевищення максимально дозволеної ваги составу, що передається зі станції Київ- Московський на станцію Заводська на 766 т.

3. Дії працівників господарства перевезень, відповідальних за формування поїзда на станції Київ-Московський не відповідали вимогам Розділу 4 Інструкції [4], що проявилося у формуванні передавального составу з вагою, яка перевищувала вагову норму на 766 т.

4. Члени локомотивної бригади поїзда № 3605 у процесі його ведення повинні були керуватися пунктами 16.37 Правил [1] пунктами 5.1, 5.2, 7.1, 7.9, 7.10, 10.1, 10.2, 10.3, 10,4 10.5 Інструкції [4], розділом 9 та пунктами 10.3 10.4 Інструкції [5], пунктами 3.18 3.19 Інструкції [6], тексти яких наведені у Дослідженні.

5. Дії членів локомотивної бригади поїзда № 3605 у процесі його ведення не відповідали вимогам:

- пункту 16.37 Правил [1], пункту 10.3 Інструкції [3] - у частині ввімкнення та використання пристроїв радіозв`язку;

- пункту 16.40 Правил [1], пункту 5.2 Інструкції [4] - у частині дотримання встановленої швидкості при проходженні стрілочного переводу № 17

- пункту 7.1, 7.9, 7 Інструкції [4], розділу 9 Інструкції [5] - у частині дотримання встановленого порядку ввімкнення та випробування автогальм;

- пункту 10.4.1 Інструкції [5] - у частині дотримання порядку управління гальмами;

- пунктів 3.18, 3.19 Інструкції [6] - у частині забезпечення безпеки руху на основі ретельного виконання вимог нормативних актів.

Вказана невідповідність проявилась у роботі машиніста локомотива 2М62У № 0279, який знаходився у голові передавального состава (поїзда) № 3605 без маневрового радіозв`язку; у не проведенні повного випробування автогальм перед відправленням передавального состава на станцію Заводська після причеплення у хвіст состава двох вагонів-цистерн; у перевищенні швидкості при русі по стрілочному переводу № 17, у заїзді на підйом після стрілочного переводу № 17 у режимі гальмування.

У зв`язку з ненаданням швидкостемірної стрічки та Довідки про забезпечення поїзда гальмами та справну їх дію форми ВУ-45 неможливо встановити відповідність дій членів локомотивної бригади вимогам пунктів 16.37, 16.39 Правил [1] у частині перевірки машиністом відповідності параметрів гальмівної системи поїзда (зарядного тиску, щільності гальмівної системи, відповідності гальмівного натиснення) вимогам нормативних документів.

6. Безпосередньою технічною причиною сходу з рейок вагонів поїзда № 3605 стало розпирання рейкової колії третьою колісною парою вагона № 93643294 внаслідок дії надмірної бокової сили від цієї колісної пари на колію що виникла у результаті застосування машиністом локомотива 2М62У № 0279 гальм у місці переходу спуску у підйом (на стрілочному переводі № 17).

7. Проміжною технічною причиною сходу стало виникнення значних стискуючих сил у составі, величина яких перевищує допустиме для даного випадку значення 40 тс.

Супутньою проміжною технічною причиною сходу могло стати перевищення встановленої швидкості машиністом локомотива 2М62У № 0279, оскільки при відзначеній у Довідці розшифрування швидкостемірної стрічки за 28/29.03.2019 виконання маневрової роботи на дільниці Дарниця-Заводська локомотивом 2М62У-0279 під керуванням машиніста локомотивного депо Дарниця Ступко І.Г., пом.маш. Басанько В. В., швидкості руху 19 км/год фактична швидкість руху, внаслідок передбаченої конструкцією швидкостеміра похибки фіксації швидкості, могла становити 23,5 км/год.

Першопричиною, яка призвела до сходу з рейок стала невідповідність дій машиніста передавального состава (поїзда) № 3605 вимогам пункту 16.40 Правил [1] та пункту 5.2 Інструкції [4] у частині дотримання встановленої швидкості при проходженні стрілочного переводу № 17; та пункту 10.4.1 Інструкції [5] - у частині дотримання порядку управління гальмами що проявилось у веденні поїзда по стрілочному переводу № 17 зі швидкістю більшою ніж 15 км/год та у заїзді на підйом після стрілочного переводу № 17 у режимі гальмування.

8. Технічна можливість запобігти даній залізнично-транспортній пригоді була. Запобігти даній залізнично-транспортній пригоді міг машиніст локомотива 2М62У № 0279. Для цього йому необхідно було виконати вимоги пункту 10.4 Інструкції [5] і при русі по спуску застосувати гальма завчасно і відпустити їх з таким розрахунком щоб заїжджати на підйом (стрілочний перевід № 17) з відпущеними гальмами.

В свою чергу відповідачем в обґрунтування своїх заперечень щодо відсутності вини працівників у транспортній пригоді подано звіт технічного розслідування транспортної події від 05.09.2019.

Даний звіт складений Комісією, що утворена наказом Державної служби України з безпеки на транспорті № 151 від 05.04.2019 за результатами проведеного технічного розслідування обставин причин транспортної події, яка сталася 28.03.2019 на станції Заводська Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» під час слідування поїзду № 3605 по колії № 3 через сходження 7 вагонів №№ 93643294, 93619096, 58781436, 58782913, 58783143, 59581637, 59581652.

Згідно наведеного звіту встановлено, що основними причинами настання транспортної події стало втрата контакту колісної пари вагону № 936432954 із залізничною рейкою на стрілочному переводі № 17 колії № 3, з подальшим сходженням колісних пар в середину між залізничними рейками, через відхилення ширини колії в перевідній кривій стрілочного переводу № 17 від встановлених норм, внаслідок послаблення костилів кріплення в дерев`яних шпалах рейкового полотна, через розтріскування та трухлявість перевідних брусів в процесі тривалої експлуатації і неналежного утримання рейкової залізничної колії та порушення вимог:

пункту 2.10, 3.4, 3.5 Інструкції з улаштування та утримання колії залізниць України, затвердженої наказом Укрзалізниці від 01.03.2012 № 072-Ц, в частині утримання стрілочних переводів, кріплення залізничних рейок та утримання шпал і брусів;

пункту 1.1. Правил обслуговування залізничних під`їзних колій, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 21.11.2000 № 644, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 24.11.2000 за № 875/5096, під`їзні колії з усіма спорудами і пристроями, локомотиви і вагони повинні утримуватися в повній справності згідно розділу 3 Правил технічної експлуатації залізниць України, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 20.12.1996 № 411, зареєстрованого у Міністерстві юстиції України 25.02.1997 за № 50/1854 (далі - ПТЕ залізниць), а також відповідно до вимог п. 3.3 ПТЕ залізниць відповідати вимогам Інструкції з улаштування та утримання колії залізниць України, затвердженої наказом Укрзалізниці від 01.03.2012 № 073-Ц.

Відповідно до ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

У зв`язку з тим, що подані сторонами висновки експертів суперечливі та наявні у матеріалах справи докази не давали суду можливості встановити всі обставини справи, а також існувала потреба у спеціальних знаннях щодо з`ясування причин сходу вагонів, ухвалою суду від 10.12.2019 було призначено по справі № 910/11655/19 судову інженерно-транспортну експертизу, проведення якої доручено Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1. У якому технічному стані були елементи верхньої будови колії № 3 (включаючи стрілочний перевод № 17) станції Заводська Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» у момент сходження з рейок рухомого складу і чи відповідав цей стан вимогам нормативних документів, що діють на залізничному транспорті України (якщо технічний стан не відповідав вимогам нормативних документів, то у чому саме полягає ця невідповідність)?

2. Чи є порушення членами локомотивної бригади швидкісного режиму при веденні вантажного поїзда № 3605, виходячи з даних швидкостемірної стрічки та інших матеріалів (якщо є, то чи можуть ці порушення призвести до сходження вагонів)?

3. Яка безпосередня технічна причина сходження з рейок 7-ми завантажених вагонів (з 10-го по 16-й) №№ 93643294, 93619096, 58781436, 58782913, 58783143, 59581637, 59581652 вантажного поїзда № 3605, яке відбулося 28.03.2019 на ст. Заводська Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» та які ще причини мали вплив на сходження з рейок даних вагонів?

4. Чи може неналежний технічний стан елементів верхньої будови колії № 3 (включаючи стрілочний перевод № 17) станції Заводська Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» призвести до сходження вагонів (з 10-го по 16-й) №№ 93643294, 93619096, 58781436, 58782913, 58783143, 59581637, 59581652?

5. Чи може вплинути кількість вагонів у складі вантажного поїзду № 3605 на величину навантаження, що передається рухомим складом, на рейкову колію?

6. Чи можливо було з технічної точки зору запобігти даній транспортній події? Яким чином?

Відповідно до складеного Львівським науково-дослідним інститутом судових експертиз № 157 від 18.12.2020 експертом Ковальчук О.Б. щодо першого питання суду здійснено наступний висновок

1. Елементи верхньої будови колії № 3 станції Заводська у момент сходу з рейок рухомого складу знаходилися у працездатному стані. Даний технічний стан відповідав вимогам пункту 3.1 ПТЕ [5] та пункту 25 розділу III ПТЕ МППЗТ [6], тексти яких наведено у Дослідженні.

За умови наявності у межах стрілочного переводу № 17 станції Заводська 10 непридатних брусів із загальної кількості 72 штук стрілочний перевід знаходився у працездатному стані. Даний технічний стан відповідав вимогам пункту 3.1 ПТЕ [5] та пункту 25 розділу III ПТЕ МППЗТ [6], тексти яких наведено у Дослідженні.

За умови наявності в межах стрілочного переводу № 17 станції Заводська «куща» з 8-ми та 6-ти непридатних брусів, що не забезпечували стабільність рейкової колії, стрілочний перевід знаходився у непрацездатному стані. Даний технічний стан не відповідав вимогам пункту 3.8.18 та таблиці Д.8.6 Інструкції [4], тобто не відповідав вимогам пункту 3.1 ПТЕ [5] та пункту 25 розділу III ПТЕ МППЗТ [6], тексти яких наведено у Дослідженні.

Відповідно до складеного Львівським науково-дослідним інститутом судових експертиз № 158 від 18.12.2020 експертами Кузишин А.Я., Джус О.В., Кузіним М.О. стосовно інших питань суду здійснено наступний висновок

2. Дії локомотивної бригади № 3605, а саме машиніста даного поїзда при веденні вантажного поїзда № 3605 не відповідали вимогам:

- пункту 16.37 Правил [1], пункту 9.2.6 Інструкції [15] - у частині переконання у відповідності гальмівного натиснення в поїзді встановленим нормам та відповідності номера хвостового вагона, що вказаний у довідці про забезпечення поїзда гальмами;

- пункту 16.40 Правил [1], пунктів 5.1, 5.2 Інструкції [3] з врахуванням вимог пункту 7.1 Інструкції [3] та пункту 6.7 Інструкції [15] - у частині дотримання швидкості при русі по стрілочному переводу № 17 з врахуванням необхідності зниження швидкості для поїзда № 3605 з недостатнім гальмівним натисненням;

- пункту 10.4.1 Інструкції [15] - у частині управління гальмами вантажного поїзда при русі зі спуску на підйом;

- пункту 3.18.6 Інструкції [19] - у частині виконання встановлених безпечних методів водіння поїздів.

Вказана невідповідність машиніста поїзда № 3605 проявилась у наступному:

- поїзд № 3605, який мав недостатнє гальмівне натиснення для руху зі встановленими швидкостями і мав би рухатись по стрілочному переводу № 17 зі швидкістю 10 км/год (на 5км/год нижче, ніж встановлена), рухався по даному стрілочному переводу зі швидкістю 15 км/год;

- відповідно до проведеного дослідження встановлено, що у місці переходу профілю зі спуску на підйом, машиністом було застосовано службове третім ступенем з одночасним застосуванням допоміжного гальма локомотива або повне службове гальмування, що призвело до виникнення поздовжньої квазистатичної сили у поїзді величиною більше 40 тс, що є недопустимим для колій з обмеженням швидкості.

Невідповідність дій машиніста поїзда № 3605 пункту 16.37 Правил [1], пункту 9.2.6 Інструкції [15] - у частині переконання у відповідності гальмівного натиснення в поїзді встановленим нормам, пункту 10.4.1 Інструкції [15] - у частині управління гальмами вантажного поїзда при русі зі спуску на підйом та пункту 3.18.6 Інструкції [19] - у частині виконання встановлених безпечних методів водіння поїздів стали першопричинами сходження вагонів.

3. Безпосередньою технічною причиною сходу з рейок 7-ми завантажених вагонів (з 10-го по 16-й) №№ 93643294, 93619096, 58781436, 58782913, 58783143, 59581637, 59581652 вантажного поїзда № 3605, яке відбулося 28.03.2019 на ст. Заводська Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» стало розпирання рейкової колії першою колісною парою 10-го вагона поїзда № 3605 внаслідок перевищення поздовжньою квазистатичною стискаючою силою критичного значення 40 тс у районі 8-го - 11-го вагона поїзда № 3605.

Послідовність проміжних технічних причин сходу з рейок даних вагонів наведена на рис. XII Дослідження.

4. Технічний стан елементів верхньої будови колії № 3 (включаючи стрілочний перевід № 17) станції Заводська Київ-Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське МППЗТ» призвести до сходу вагонів (з 10-го по 16-й) №№ 93643294, 93619096, 58781436, 58782913, 58783143, 59581637, 59581652 не міг.

5. Кількість вагонів у складі вантажного поїзду № 3605 у даному випадку не мала впливу на величину навантаження, що передається рухомим складом, на рейкову колію.

6. З технічної точки зору запобігти даній залізнично-транспортній пригоді було можливо. Для цього машиністу поїзда № 3605 необхідно було виконати вимоги пункту 16.37 Правил [1] та пункту 9.2.6 Інструкції [15] і, після отримання Довідки про забезпечення поїзда гальмами та справну їх дію, виявити недостатнє гальмівне натиснення у поїзді № 3605 та правильно оцінити гальмівні властивості даного поїзда, а саме необхідність завчасного (у порівняння з поїздом, який має достатнє гальмівне натиснення) застосування гальм. У подальшому машиністу поїзда № 3605 необхідно було виконати вимоги пунктів 16.40 Правил [1], пунктів 5.1, 5.2, 10.4.1 Інструкції [3], пункту 3.18.6 Інструкції [19] і при веденні поїзда № 3605 по спуску завчасно застосовувати регулювальне службове гальмування 1-2 ступенем, і завчасно знизити швидкість руху до такого значення, щоб стрілочний перевід № 17, який знаходиться у місці переходу зі спуску на підйом, пройти з відпущеними гальмами.

У зв`язку з існуванням потреби у спеціальних знаннях щодо з`ясування питання щодо встановлення розміру збитків, завданих внаслідок аварії на станції Заводська 28.03.2019, ухвалою суду від 11.03.2021 було призначено по справі № 910/11655/19 судову економічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлено наступні питання:

1. Яка вартість матеріального збитку, що заподіяно Приватному акціонерному товариству «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі Київ-Московської філії внаслідок сходження з рейок 7-ми завантажених вагонів (з 10-го по 16-й) №№ 93643294, 93619096, 58781436. 58782913, 58783143, 59581637, 59581652 вантажного поїзда № 3605, яке відбулося 28.03.2019 на станції Заводська Київ - Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту»?

2. Чи підтверджується документально матеріальний збиток, що заподіяно ПрАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі Київ-Московської філії внаслідок сходження з рейок 7-ми завантажених вагонів (з 10-го по 16-й) №№ 93643294, 93619096, 58781436. 58782913, 58783143, 59581637, 59581652 вантажного поїзда № 3605, яке відбулося 28.03.2019 на станції Заводська Київ - Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту»?

Відповідно до складеного Київським науково-дослідним інститутом судових експертиз висновку № 14240/21-72/7563-7567/22-72 від 20.04.2022 експертами Богданович О. та Матвєєвою Ю. здійснено наступний висновок щодо повалених питань:

1. В межах наданих на дослідження документів, розмір матеріального збитку, що заподіяний Приватному акціонерному товариству «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі Київ-Московської філії, внаслідок сходження з рейок 7-ми завантажених вагонів (з10-го по 16-й) №№ 93643294, 93619096, 58781436. 58782913, 58783143, 59581637, 59581652 вантажного поїзда № 3605, яке відбулося 28.03.2019 на станції Заводська Київ - Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» підтверджується в сумі 925.691,02 грн.

2. Матеріальний збиток, що заподіяний ПрАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі Київ-Московської філії внаслідок сходження з рейок 7-ми завантажених вагонів (з 10-го по 16-й) №№ 93643294, 93619096, 58781436. 58782913, 58783143, 59581637, 59581652 вантажного поїзда № 3605, яке відбулося 28.03.2019 на станції Заводська Київ - Московської філії ПрАТ «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» документально підтверджується у розмірі 925.691,02 грн.

Згідно частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписом ст. 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ст. 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У відповідності до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до ст. 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Згідно ч.ч. 1-7 ст. 98 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Судом встановлено, що висновки експертів № 157 від 18.12.2020, № 158 від 18.12.2020 та № 14240/21-72/7563-7567/22-72 від 20.04.2022, за результатами проведення інженерно-транспортної та економічної експертиз, відповідають вищенаведеним вимогам і не викликають сумнівів у їх правильності, оскільки висновки містять відповіді на порушені питання, які є обґрунтованими та такими, що узгоджуються з іншими матеріалами справи.

За таких обставин висновок експертів № 157 від 18.12.2020, № 158 від 18.12.2020 № 14240/21-72/7563-7567/22-72 від 20.04.2022 за результатами проведення інженерно-транспортної та економічної експертиз приймаються судом в якості належних та допустимих доказів у справі, що підтверджують вину працівників відповідача та розмір понесених позивачем збитків.

Стаття 610 Цивільного кодексу України визначає, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до статті 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; зміна умов зобов`язання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди.

Статтею 623 Цивільного кодексу України встановлено, що боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. Суд може задовольнити вимогу про відшкодування збитків, беручи до уваги ринкові ціни, що існували на день ухвалення рішення. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Згідно зі статтею 22 Цивільного кодексу України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Визначення поняття збитків наводиться також у частині другій статті 224 Господарського кодексу України, відповідно до якої під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також неодержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками потерпілої сторони. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які виникли у потерпілої особи, - наслідком такої протиправної поведінки.

Відповідальність за порушення господарського зобов`язання у вигляді стягнення збитків настає за умов встановлення вини порушника (сторони договору). Відшкодування збитків є однією з форм або заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною саме в силу правил статті 22 Цивільного кодексу України, оскільки частиною 1 цієї статті визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Стаття 225 Господарського кодексу України конкретизує, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом.

Отже, збитки це об`єктивне зменшення будь-яких майнових благ кредитора, яке пов`язане з утиском його інтересів, як учасника певних суспільних відносин і яке виражається у зроблених ним витратах, у втраті або пошкодженні його майна, у втраті доходів, які він повинен був отримати.

Реальні збитки це втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків за порушення договірних зобов`язань, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, збитки, причинний зв`язок між протиправною поведінкою боржника та збитками кредитора, вина боржника.

Відсутність хоча б одного із вказаних елементів, що утворюють склад правопорушення, не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності.

Важливим елементом доказування наявності збитків є встановлення причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками потерпілої сторони. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і збитками є обов`язковою умовою відповідальності. Слід довести, що протиправна дія чи бездіяльність заподіювача є причиною, а збитки, які завдані особі, - наслідком такої протиправної поведінки. Протиправна поведінка особи тільки тоді є причиною збитків, коли вона прямо (безпосередньо) пов`язана зі збитками. Непрямий (опосередкований) зв`язок між протиправною поведінкою і збитками означає лише, що поведінка оцінюється за межами конкретного випадку, і, відповідно, за межами юридично значимого зв`язку.

Таким чином, позивач повинен довести факт заподіяння йому збитків, розмір зазначених збитків та докази невиконання зобов`язань та причинно-наслідковий зв`язок між невиконанням зобов`язань та заподіяними збитками. При визначенні розміру збитків, заподіяних порушенням господарських договорів, береться до уваги вид (склад) збитків та наслідки порушення договірних зобов`язань для підприємства. Тоді як відповідачу потрібно довести відсутність його вини у спричиненні збитків позивачу.

Відшкодуванню підлягають збитки, що стали безпосереднім, і що особливо важливо, невідворотним наслідком порушення боржником зобов`язання чи завдання шкоди. Такі збитки є прямими. Збитки, настання яких можливо було уникнути, які не мають прямого причинно-наслідкового зв`язку є опосередкованими та не підлягають відшкодуванню.

Матеріалами справи встановлено, що елементи верхньої будови колії № 3 (включаючи стрілочний перевід № 17) знаходилися у працездатному стані і їх технічний стан не міг призвести до сходу вагонів.

Разом з цим, матеріалами справи підтверджується порушення працівниками відповідача Правил та Інструкції, наведених у висновках експертів №№ 157, 158 від 18.12.2020, при веденні вантажного поїзда № 3605, що стала наслідком сходу вагонів з колії, обставина заподіяння збитків на суму 925.691,02 грн, відповідно і наявність причинно-наслідкового зв`язку між збитками та поведінкою відповідача, тобто під час розгляду справи позивачем доведено, а судом встановлено наявність повного складу цивільного правопорушення, що свідчить про наявність підстав для покладення на відповідача відповідальності з відшкодування збитків у розмірі 925.691,02 грн.

Таким чином, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення з відповідача 925.691,02 грн збитків є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню повністю.

В іншій частині позовних вимог про стягнення збитків в позові слід відмовити, оскільки їх розмір не підтверджено.

Відповідачем не спростовано належними засобами доказування обставин на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів сторін та їх відображення у судовому рішенні, суд спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України», в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

З огляду на вищевикладене, всі інші доводи та міркування учасників справи не досліджуються судом, так як з огляду на встановлені фактичні обставини справи, суд дав вичерпну відповідь на питання, що входять до предмету доказування у даній справі та виникають при кваліфікації спірних відносин як матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах.

Зважаючи на вищенаведене, позовні вимоги Фізичної Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» в особі Київ-Московської філії є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню частково.

Витрати по сплаті судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, підлягають стягненню з відповідача на користь позивача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Витрати позивача в розмірі 88.649,00 грн на проведення експертиз за наслідками яких складено висновок експертів № 2/19 від 27.06.2019 та висновок судового експерта № 1 від 10.06.2019, що додані до позовної заяви, не підлягають розподілу в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, оскільки в силу ст. 124 Господарського процесуального кодексу України не входять до складу судових витрат.

Керуючись ст. 129, ст.ст. 237, 238, 240 ГПК України,-

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03680, м. Київ, вул. Є.Гедройця, 5, ) в особі Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» (01601, м. Київ, вул. Лисенка, 6, ) на користь Приватного акціонерного товариства «Київ-Дніпровське міжгалузеве підприємство промислового залізничного транспорту» (02092, м. Київ, вул. Алма-Атинська, 37, ) в особі Київ-Московської філії (01013, м. Київ, вул. Будіндустрії, 7-В, ) 925.691 (дев`ятсот двадцять п`ять тисяч шістсот дев`яносто одна) грн 02 коп. збитків, 13.885 (тринадцять тисяч вісімсот вісімдесят п`ять) грн 36 коп. витрат по сплаті судового збору.

4. В іншій частині в позові відмовити повністю.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повне рішення складено 17.04.2023.

СуддяВ.В. Сівакова