ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

29.12.2022 р. Справа № 914/1539/21

Суддя Господарського суду Львівської області Король М.Р.,

розглянувши матеріали заяви Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»

про виправлення описки у судовому наказі

у справі № 914/1539/21

за заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк»

до боржника Фізичної особи-підприємця Петровича Василя Олексійовича

про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

На розгляд Господарського суду Львівської області повторно надійшла заява Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про виправлення описки у судовому наказі у справі № 914/1539/21 за заявою Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» до Фізичної особи-підприємця Петровича Василя Олексійовича про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Розглянувши матеріали заяви, господарський суд прийшов до висновку, що її слід повернути заявнику без розгляду з огляду на наступне.

Згідно з частинами першою та третьою статті 328 ГПК України суд, який видав виконавчий документ, може за заявою стягувача або боржника виправити помилку, допущену при його оформленні або видачі, чи визнати виконавчий документ таким, що не підлягає виконанню. Суд розглядає заяву в десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням стягувача та боржника і постановляє ухвалу. Неявка стягувача і боржника не є перешкодою для розгляду заяви. До розгляду заяви суд має право своєю ухвалою зупинити виконання за виконавчим документом або заборонити приймати виконавчий документ до виконання.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 169 Господарського процесуального кодексу України, при розгляді справи судом учасники справи викладають свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення, міркування щодо процесуальних питань у заявах та клопотаннях, а також запереченнях проти заяв і клопотань. Заяви, клопотання і заперечення подаються в письмовій або усній формі. У випадках, визначених цим Кодексом, або на вимогу суду заяви і клопотання подаються тільки в письмовій формі.

Частина перша статті 170 ГПК України встановлює загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання, заперечення. Так, будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити: 1) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України; 2) найменування суду, до якого вона подається; 3) номер справи, прізвище та ініціали судді (суддів), якщо заява (клопотання, заперечення) подається після постановлення ухвали про відкриття провадження у справі; 4) зміст питання, яке має бути розглянуто судом, та прохання заявника; 5) підстави заяви (клопотання, заперечення); 6) перелік документів та інших доказів (за наявності), що додаються до заяви (клопотання, заперечення); 7) інші відомості, які вимагаються цим Кодексом.

Згідно з частиною другою цієї ж статті (з врахуванням доповнень, внесених Законом № 460-IX від 15.01.2020р.) письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. До заяви, скарги, клопотання чи заперечення, які подаються на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень, додаються докази їх надіслання (надання) іншим учасникам справи (провадження).

Відповідно до п.2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. №270, розрахунковим документом, що підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Пунктом 61 Правил встановлено, що у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення, бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Таким чином, належним доказом відправлення копії заяви та доданих до неї документів іншим учасникам справи має бути опис вкладення в поштовий конверт та документ, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція, тощо), подані в оригіналі.

Про зазначене також було звернуто увагу заявнику в ухвалі суду від 29.09.2021р. у даній справі.

Однак, як вбачається із матеріалів поданої заяви, заявник надав, як доказ надіслання (надання) заяви з додатками іншим учасникам справи боржнику, лише копію фіскального чеку та реєстру згрупованих відправлень, які не засвідчено належним чином.

Суд повторно звертає увагу заявнику, що в силу приписів Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених Постановою КМУ від 05.03.2009р. №270, доказом надіслання заяви та долучених до неї документів є оригінал поштової квитанції (фіскального чеку) про направлення цінного листа та оригінал опису вкладання у цінний лист. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Таким чином, належним доказом відправлення відповідачу у справі копії заяви та доданих до неї документів є описи вкладень в поштові відправлення та документи, що підтверджують надання поштових послуг (касові чеки, фіскальні чеки, розрахункові квитанції тощо).

Отже, суд вважає, що заявником не дотримано вимог Господарського процесуального кодексу України щодо долучення документів, які підтверджують надсилання (надання) копії заяви з процесуальних питань, яка подається на стадії виконання судового рішення, і тому в силу прямої вказівки процесуального закону повинна обов`язково надсилатись (надаватись) іншим учасникам справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 170 ГПК України, суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

З огляду на вищенаведене, з врахуванням вказаних норм ГПК України, заяву про виправлення описки у судовому наказі у справі № 914/1539/21 слід повернути заявнику.

Керуючись ст. ст. 169, 170, 234, 235, 328 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1.Заяву Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про виправлення описки у судовому наказі у справі № 914/1539/21 разом з доданими до неї документами повернути заявнику без розгляду.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Додаток: заява з долученими документами, у т.ч. поштовий конверт на 5 арк.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, в порядку та строки, визначені розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

Інформацію по справі можна отримати за наступною веб-адресою: http://lv.arbitr.gov.ua/sud5015.

Суддя Король М.Р.