ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2022 року

м. Черкаси Справа № 925/430/22

Господарський суд Черкаської області в складі головуючого судді Довганя К.І., з секретарем судового засідання Дяченко Т.В. за участю представників сторін: позивача Ліннік М.С. адвокат, відповідача - не з`явився, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси у режимі відеоконференції справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Молодіжне до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Припортова, 42/1 про визнання недійсними та скасування рішення установчих зборів, скасування державної реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Молодіжне» звернулось до Господарського суд Черкаської області з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Припортова 42/1» про:

- визнання недійсним та скасувати рішення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Припортова,42/1 (ідентифікаційний код: 43820241) від 21.12.2019 року, яке оформлене у вигляді протоколу установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресом: м. Черкаси вул. Припортова,42/1, на підставі якого 16.09.2020 року була здійснена державна реєстрація ОСББ Припортова,42/1;

-скасування державної реєстрації Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Припортова,42/1 (ідентифікаційний код: 43820241) шляхом скасування запису від 16.09.2020 року за № 000000074 у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Справа була призначено до розгляду в порядку загального позовного провадження.

25 жовтня 2022 року на адресу суду від представника позивача надійшла заява про проведення засідання без участі представника позивача.

Крім того представником позивача на адресу суду 05 вересня 2022 року подано заяву про зменшення позовних вимог.

07.07.2022 від відповідача судом отримано відзив на позовну заяву, в якому відповідач заперечує проти задоволення позову.

Ухвалою суду від 25.10.2022 року, підготовче провадження було закрите, та призначено справу до судового розгляду по суті.

Додаткових клопотань та заяв сторони до суду не заявляли.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті встановлено таке.

Позивач, звертаючись до суду з позовом про визнання недійсним та скасування рішення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Припортова,42/1 (ідентифікаційний код: 43820241) від 21.12.2019 року, яке оформлене у вигляді протоколу установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, розташованого за адресом: м. Черкаси вул. Припортова,42/1, на підставі якого 16.09.2020 року була здійснена державна реєстрація ОСББ Припортова42/1, вказував на те, що підпис представника ТОВ «Молодіжне» в реєстраційному списку співвласників та в бюлетні для голосування на установчих зборах є підробленим та підписаний сторонньої особою.

Доручення на участь в установчих зборах ОСББ, директором ТОВ «Молодіжне» ОСОБА_1 нікому не видавалось.

Директор ТОВ «Молодіжне» ОСОБА_1 категорично заперечує свою участь в установчих зборах та підпис в реєстраційному списку та бюлетні голосування.

Окрім цього позивач вважає що були порушені права та інтереси третіх осіб, а саме: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Товариства з обмеженою відповідальністю «Техенерготрейд».

Таким чином, позивач, як на підставу для визнання недійсним та скасування рішення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Припортова42/1 посилається на підробку підпису представника ТОВ «Молодіжне» який міститься в цих документах.

Встановлення факту підробки підпису потребує спеціальних знань яким суд не володіє, та встановлюється на підставі відповідного висновку експерта в порядку визначеному ст.73, 99 ГПК України.

Ні під час подання позовної заяви, ні під час проведення підготовчого засідання, представником позивача адвокатом Лінник М.С. не заявлялось будь яких клопотань про призначення почеркознавчої експертизи для встановлення цього факту.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до ст.2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.33 Рішення віл 27.10.1993р. Європейського суду з прав людини у справі «ДомбоБегеер Б.В. проти Нідерландів»).

У п.26 рішення від 15.05.2008р. Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» суд нагадує, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду - передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище у порівнянні з опонентом.

Так, за змістом положень статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять до предмета доказування.

Необхідність доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень в господарському процесі, є складовою обов`язку сприяти всебічному, повному та об`єктивному встановленню усіх обставин справи, що передбачає, зокрема, подання належних доказів, тобто таких, що підтверджують обставини, які входять у предмет доказування у справі, з відповідним посиланням на те, які обставини цей доказ підтверджує.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 05.02.2019 у справі №914/1131/18, від 26.02.2019 у справі №914/385/18, від 10.04.2019 у справі № 04/6455/17, від 05.11.2019 у справі №915/641/18.

При цьому, одним з основних принципів господарського судочинства є принцип змагальності.

Названий принцип полягає в тому, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається на підтвердження чи заперечення вимог.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 18.11.2019 зі справи № 902/761/18, від 20.08.2020 зі справи № 914/1680/18).

Судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Вимоги, як і заперечення на них, за загальним правилом обґрунтовуються певними обставинами та відповідними доказами, які підлягають дослідженню, зокрема, перевірці та аналізу. Все це має бути проаналізовано судом як у сукупності (в цілому), так і кожен доказ окремо, та відображено у судовому рішенні.

17.10.2019 набув чинності Закон України від 20.09.2019 № 132-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні», яким було, зокрема внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України та змінено назву статті 79 Господарського процесуального кодексу України з «Достатність доказів» на нову - «Вірогідність доказів» та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування «вірогідність доказів».

Стандарт доказування «вірогідність доказів», на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Враховуючи те, що позивачем та його представником не було завлено жодних клопотань про необхідність проведення почеркознавчої експертизи, а суд в силу приписів ст.2, 13, 14 ГПК України не наділений повноваженнями самостійно збирати докази, а зобов`язаний розглядати справу на підставі доказів поданих учасниками справи, позивачем не доведено факт підробки підпису директора ТОВ «Молодіжне» Успенського С.Г. в реєстраційному списку та бюлетнідля голосування на установчих зборах об`єднання співвласників багатоквартирного будинку №42/1 в м.Черкасах.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 01 лютого 2022 року, у справі №910/5179/20, постановила, що: « 8.31. Пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України передбачено добросовісність як стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

8.32. У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 390/34/17 (провадження № 61-22315сво18) розтлумачено застосування доктрини venirecontrafactumproprium (заборони суперечливої поведінки), що ґрунтується ще на римській максимі nonconceditvenirecontrafactumproprium (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі цієї доктрини лежить принцип добросовісності користування цивільними правами. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка особи, що не відповідає її попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

8.33. Застосовуючи принцип добросовісності щодо поведінки співвласників багатоквартирного будинку, Велика Палата Верховного Суду зазначає, що особа, яка голосувала "за" відповідні питання порядку денного зборів ОСББ (або, отримавши можливість проголосувати, не заперечувала щодо прийняття відповідного рішення), не може в подальшому заперечувати у суді дійсність цього рішення, прийнятого зборами ОСББ, оскільки така особа діятиме всупереч власному волевиявленню на зборах співвласників і буде таким чином вводити в оману інших співвласників, які покладалися на первісне волевиявлення цієї особи.».

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, у постанові від 31 серпня 2021 року (справа № 925/753/20) досліджуючи аналогічні позовні вимоги вказав наступне: « 2. Позовні вимоги обґрунтовані порушенням норм ст. 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" щодо забезпечення порядку скликання, проведення установчих зборів. Позивач посилався на те, що не був повідомлений належним чином про факт, дату, час, ініціаторів та порядок денний проведення установчих зборів щодо створення Об`єднання, як і решта власників квартири НОМЕР_1 у даному будинку, а тому був позбавлений можливості взяти участь в обговоренні та вирішенні питань щодо створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, чим порушені його законні права. На думку позивача, наслідком визнання недійсними вказаних рішень установчих зборів є скасування державної реєстрації створеного ОСББ.

44. Наявність юридичного спору означає, що сторони цього спору перебувають у правовідносинах, пов`язаних з реалізацією ними своїх прав, які мають суперечливий, протилежний характер, та прагнуть вирішити наявний між ними конфлікт із застосуванням відповідних правових механізмів.

45. За змістом позовних вимог, між Позивачем та іншими співвласниками, які прийняли рішення створити юридичну особу - Відповідача, виник правовий конфлікт щодо реалізації Позивачем права на управління спільним майном співвласників, який Позивач прагне розв`язати всупереч законодавчо встановленій процедурі.

46. Отже, позовна вимога щодо скасування державної реєстрації створеної юридичної особи (ОСББ), яка створена у відповідному порядку на захист інтересів співвласників будинку, існує та здійснює свою діяльність тривалий час, за період свого існування набувши відповідних прав і обов`язків, не призведе до поновлення прав і законних інтересів співвласника ОСББ, який звертається з таким позовом. Швидше за все такий позов буде свідчити про втручання суду в діяльність ОСББ та порушення інтересів інших його співвласників, що є недопустимим.

54. Крім того, посилання власника приміщень будинку на те, що в порушення вимог закону він не був належним чином повідомлений про час та місце проведення установчих зборів щодо створення ОСББ, може використовуватися для обґрунтування порушення його права на участь у створенні юридичної особи, а не наявності правомірного інтересу у припиненні існування цієї юридичної особи (подібний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі № 916/4625/15).

56. Враховуючи предмет позову у цій справі, рішення установчих зборів в частині обрання голови та секретаря зборів, створення ОСББ та затвердження його статуту, найменування та місцезнаходження, виборів правління, обрання особи, уповноваженої на проведення дій щодо реєстрації об`єднання, безпосередньо стосуються відносин створення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Героїв Дніпра 31" як юридичної особи, а вимоги Позивача про визнання недійсним рішення спрямовані на припинення Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Героїв Дніпра 31", а не на захист прав та охоронюваних законом інтересів Позивача (подібний висновок міститься у п. 5.32 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 22.06.2021 у справі № 910/9672/20).

57. Суд зазначає, що ні рішення установчих зборів, ні статут, ні існування юридичної особи Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Героїв Дніпра, 31" не порушує прав або правомірних інтересів Позивача, а Позивач, вказуючи у позовній заяві на порушення своїх прав при створенні ОСББ фактично обґрунтовує свій інтерес у припиненні існування цієї юридичної особи, суд першої інстанції, на відміну від апеляційного господарського суду, дійшов правильного висновку про відсутність підстав для визнання недійсним рішення установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Героїв Дніпра, 31", оформленого протоколом № 1 від 03.10.2019 року, з огляду на неповідомлення Позивача про їх проведення (подібний висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 11.08.2021 у справі № 920/1245/20).».

В правових висновках Великої Палати Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №904/2796/17 та від 18.09.2018 у справі №916/782/17зроблено висновок про імперативний порядок і спосіб повідомлення власників про проведення установчих зборів, встановлений частиною четвертою статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", втім відсутній висновок, що встановлення обставин порушення порядку повідомлення є безумовною підставою для скасування рішення установчих зборів, оскільки таке в усіх випадках засвідчує порушення прав позивача на створення та управління ОСББ. Ці правові висновки потрібно враховувати при розгляді даної справи, та вказав, що : «Разом із тим, посилання власника приміщень будинку на те, що в порушення вимог закону він не був належним чином повідомлений про час та місце проведення установчих зборів щодо створення ОСББ, навіть у випадку його доведення, може використовуватися для обґрунтування порушення його права на участь у створенні юридичної особи, а не наявності правомірного інтересу у припиненні існування цієї юридичної особи.».

Подібний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2018 у справі №916/4625/15, який є релевантним до спірних правовідносин у цій справі в аспекті застосування встановленого законом способу захисту порушеного права.

З огляду на викладене, оцінюючи надані сторонами справи докази в їх сукупності та керуючись принципом «вірогідність доказів», суд дійшов висновку, що позивачем не доведено суду належними та допустимими доказами факт підробки підпису представника ТОВ «Молодіжне» в реєстраційному списку співвласників та в бюлетні для голосування на установчих зборах.

Твердження позивача про його неповідомлення про проведення загальних зборів спростовується підписом його представника в реєстраційному списку та бюлетні голосування.

Позивач ТОВ «Молодіжне» вказуючи у позовній заяві на порушення своїх прав при створенні ОСББ фактично обґрунтовує свій інтерес у припиненні існування цієї юридичної особи, а не для обґрунтування порушення його права на участь у створенні юридичної особи.

Така позовна вимога, враховуючи державну реєстрацію юридичної особи (ОСББ), яка створена у відповідному порядку на захист інтересів співвласників будинку, існує та здійснює свою діяльність тривалий час, за період свого існування набувши відповідних прав і обов`язків, не призведе до поновлення прав і законних інтересів позивача, який звертається з таким позовом. Такий позов буде свідчити про втручання суду в діяльність ОСББ та порушення інтересів інших його співвласників, що є недопустимим.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 129, ст.ст.236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржене до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного рішення.

Повне рішення складено 16.01.2023.

СУДДЯ К.І. Довгань