ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.12.2022м. ДніпроСправа № 904/5361/19

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Загинайко Т.В. за участю секретаря судового засідання Сидорової Є.О. розглянув за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/1; ідентифікаційний код 30019801)

до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" (49101, м. Дніпро, вул. О. Кониського, 5; ідентифікаційний код 20262860)

про стягнення 88 178 370 грн. 51 коп.

Представники:

від позивача: Вагнер Д. В. - представник (адвокат);

від відповідача: Гончаренко І.Б. - представник (адвокат).

ПРОЦЕДУРА:

Позивач - Акціонерне товариство "Укртрансгаз" звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області із позовною заявою (вх.№5416/19 від 18.11.2019) до відповідача - Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про стягнення 88 178 370 грн. 51 коп., що складає 82 563 167 грн. 70 коп. - заборгованості, 5 171 101 грн. 54 коп. - пені та 444 101 грн. 27 коп. - 3 % річних.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за Договором від 17.12.2015 № транспортування природного газу в частині оплати рахунків за добові небаланси за березень, квітень, травень, червень 2019 року на загальну суму 82 563 167 грн. 70 коп., чим порушив умови пункту 2.6. вказаного Договору та пункту 19 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2020 у задоволенні позову Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/1, ) до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "ДНІПРОГАЗ" (49101, м. Дніпро, вул. О.Кониського, 5, ) про стягнення 82 563 167 грн. 70 коп. заборгованості, 5 171 101 грн. 54 коп. пені та 444 101 грн. 27 коп. 3 % річних - відмовлено; витрати по сплаті судового збору покладено на позивача.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 11.11.2021 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2020 у справі №904/5361/19 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 01.06.2022 рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.02.2020 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 11.11.2021 у справі №904/5361/19 скасовано, справу передано на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

Відповідно до протоколу від 01.07.2022 автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Загинайко Т.В.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.07.2022 прийнято справу № 904/5361/19 до провадження, постановлено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання, яке відбудеться 01.08.2022 о 14:30 год.

Відповідач у поясненнях (вх.№24569/22 від 01.08.2022) просить суд в позові відмовити повністю, посилаючись на те, що: - права та обов`язки сторін виникають на підставі умов Договору, у разі відсутності погодження щодо окремих умов Договору або, якщо вони не конкретизовані в контексті розуміння змісту цієї умови, відповідно, не виникає, пов`язане з цією умовою право чи обов`язок, за таких обставин, вимоги позивача не ґрунтуються на Договорі; - позивач має довести перед судом факт надання послуги з транспортування природного газу в межах укладеного між сторонами Договору шляхом надання акту наданих послуг транспортування природного газу за березень - червень 2019 року, оформленого відповідно до умов Договору, втім, такого доказу в матеріалах справи не має, оскільки така послуга позивачем не надавалася; - жодних обсягів природного газу для транспортування відповідач позивачу не передавав; - оператор газорозподільних систем у взаємовідносинах із АТ "Укртрансгаз" може виступати в якості таких суб`єктів ринку природного газу, як замовник послуг транспортування та безпосередньо як Оператор ГРМ, для здійснення статутної діяльності з розподілу природного газу, Оператору ГРМ договір на транспортування природного газу не потрібен; - позивач помилково ототожнює акти приймання-передачі природного газу за березень - червень 2019 року, підписані між сторонами без посилання на Договір № від 17.12.2015 року, з актами транспортування природного газу за Договором; - залишається не доведеним факт надання послуги транспортування природного газу в межах укладеного між сторонами договору; - відповідач жодних номінацій (заявок) на фізичне транспортування природного газу не подавав, а АТ "Укртрансгаз" - не підтверджував; - позивачем не надано жодної інформації щодо технічних параметрів звичайного рівня функціонування газотранспортної системи, відсутність даної інформації свідчить про неможливість встановлення параметрів звичайного рівня функціонування газотранспортної системи, а отже неможливо визначити параметри, які свідчитимуть про відхилення у функціонування ГТС від цього звичайного рівня; - в матеріалах справи відсутні первинні документи АТ "Укртрансгаз", які б свідчили про реальність балансування ГТС та понесення обґрунтованих витрат пов`язаних саме з таким балансуванням, а з односторонніх актів надання послуг балансування не вбачаються відомості про джерела внесення в них інформації, що позбавляє можливості перевірити, який саме обсяг газу позивач облікував в системі, який, на його думку, відповідач використав за спірний період, та які обґрунтовані витрати поніс позивач на збалансування газотранспортної системи та врегулювання небалансів саме відповідача, якщо позивач стверджує про їх виникнення та покриття за рахунок власних інтересів, однак доказів понесених витрат не надає; - стягнення пені можливо тільки у випадку, якщо її нарахування, в порядку та розмірі передбачене договором, проте позовна вимога позивача не ґрунтується на Договорі, оскільки до нього не були внесені зміни щодо врегулювання добового балансування, порядку визначення вартості, розрахунків та оплати добових небалансів.

Позивач у поясненнях (вх.№24581/22 від 01.08.2022) просить суд прийняти дані пояснення, врахувати їх при розгляді справи та зазначає те, що: - правова позиція позивача щодо предмету позовних вимог та засобів доказування у справі №904/5361/19 була підтримана Верховним Судом; - Верховним Судом, окрім постанови у справі № 904/5361/19, прийнято ще ряд постанов у подібних справах за касаційними скаргами АТ "Укртрансгаз" на рішення судів попередніх інстанцій, згідно з якими було відмовлено позивачу у задоволенні позовних вимог, про стягнення заборгованості за добові небаланси до операторів з розподілу природного газу, яким і є відповідач у даній справі (постанова у справі №922/3987/19 за позовом АТ "Укртрансгаз" до АТ "Харківгаз", постанова у справі №909/1302/19 за позовом "Укртрансгаз" до АТ "Тисменицягаз", постанова у справі №922/252/21 за позовом АТ "Укртрансгаз" до АТ "Коростишівгаз"); - у всіх наведених постановах Верховного Суду зроблені аналогічні висновки і щодо необхідності перевірки даних, наведених у актах приймання-передачі природного газу, і щодо наявності доказів виконання договору транспортування природного газу та інші обставини, що вказують на незаконність та необґрунтованість прийнятих рішень про відмову у задоволенні позовних вимог з розгляду аналогічних спорів; - спірний договір сторонами виконувався, в тому числі і в частині надання послуг врегулювання щодобових небалансів, що виключає кваліфікацію договору як неукладеного та не надання послуг транспортування природного газу у спірний період, саме на виконання вказаного договору; - факт роботи Оператора ГМР на ринку природного газу та виконання ним покладених чинним законодавством завдань вже є свідченням того, що він не міг не укладати та не виконувати оспорюваний договір, без такого договору, Оператор ГМР не мав би права на допуск до газотранспортної системи і не міг би вчиняти жодних дій з розподілу газу; - в матеріалах справи наявні докази на підтвердження обсягів відібраного відповідачем у період березень - червень 2019 року природного газу в межах договірних відносин по Договору та на підтвердження обсягів газу, який склав обсяги щодобового небалансу; - у зобов`язальних правовідносинах обов`язок з доведення відсутності своєї вини у порушенні зобов`язання покладається на особу, яка порушила зобов`язання, проте відповідачем не надано доказів, що спростовують докази, надані позивачем; - виходячи з того, що відповідач порушив свої обов`язки по своєчасному врегулюванню небалансів, що передбачені пунктом 2 розділу ХІІІ Кодексу ГТС та пунктом 4.1. Договору, позивач зобов`язаний був вчинити дії з врегулювання добових небалансів відповідача, у зв`язку з чим поніс відповідні витрати; - у випадку наявності у Оператора газорозподільної системи щодобових негативних небалансів, до нього застосовується плата за добовий небаланс та у нього виникає цивільний обов`язок з оплати таких щодобових небалансів; - у матеріалах справи наявні підписані обома сторонами акти приймання-передачі природного газу, які підтверджують обсяг природного газу, який відповідач прийняв у свої мережі; - всі заперечення відповідача ґрунтуються на міркуваннях, перекручуванні фактичних обставин справи та довільному тлумаченні норм Кодексу ГТС та Кодексу ГРМ, з метою уникнення оплати використаного природного газу та привласнення коштів, сплачених за газ споживачами.

У судове засідання 01.08.2022 з`явилися представники позивача та відповідача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.08.2022 (з урахуванням ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 11.08.2022) продовжено підготовче провадження до 04.10.2022, задоволено усне клопотання Акціонерного товариства "Укртрансгаз" про відкладення розгляду справи та відкладено підготовче засідання (загальне позовне провадження) на 20.09.2022 о 15:30 год.

Позивач у клопотанні (вх.№30604/22 від 15.09.2022) про долучення доказів просить суд долучити до матеріалів справи №904/5361/19 надані документи, а саме: - копії договорів купівлі-продажу природного газу; - копії актів приймання-передачі природного газу за період березня-червня 2019; - копії платіжних доручень; - копії звітів Акціонерного товариства "Дніпрогаз" до НКРЕКП №8в-НКРЕКП-газ-моніторинг (місячна) "Звіт про використання потужності газорозподільної системи та стан розрахунків" за березень, квітень, травень, червень 2019 року, із супровідними листами від НКРЕКП; - копії звітів Акціонерного товариства "Укртрансгаз" до НКРЕКП №6в-НКРЕКП-газ-мониторинг (квартальна) за 1 та 2 квартали 2019; - докази направлення даного клопотання із додатками на адресу Відповідача та врахувати їх при розгляді цієї справи та задовольнити позовні вимоги в повному обсязі посилаючись на те, що: - відповідач під час розгляду справи №904/5361/19 взагалі не надав доказів, які б могли переважити докази надані позивачем; - вказані самим Акціонерним товариством "Дніпрогаз" обсяги та вартість негативного небалансу відповідають заявленим з боку Акціонерного товариства "Укртрансгаз" обсягу та вартості негативного небалансу у позовній заяві.

Відповідач у клопотанні (вх.№31163/22 від 20.09.2022) про зупинення провадження у справі просить суд зупинити провадження у справі №904/5361/22 до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду в касаційному порядку справи №910/11273/20 посилаючись на те, що: - у позивача відсутній ресурс природного газу для балансування; - балансуючі дії Оператор ГТС вчиняє шляхом купівлі та продажу короткострокових стандартизованих продуктів щодобово і лише у випадку неможливості задоволення потреб у підтримці оптимальної роботи газотранспортної системи або за відсутності ліквідності торгівлі короткостроковими стандартизованими продуктами, Оператор ГТС може додатково закупляти послуги балансування на підставі договору про закупівлю послуг балансування, при цьому послуга балансування закуповується в іншого суб`єкта господарювання на підставі відповідного договору про надання послуги балансування; - якщо при виникненні позитивних небалансів відповідний Оператор матиме право знижувати маржинальну ціну, то при наявності у замовників послуг транспортування природного газу негативних небалансів Оператор матиме можливість таку ціну підіймати на власний розсуд в односторонньому порядку та у будь-який час; - справа містить виключну правову проблему, яка полягає у вирішенні питання щодо порядку визначення маржинальної ціни природного газу під час здійснення Оператором ГТС балансуючих дій з метою врегулювання небалансів змовників послуг балансування.

Також відповідач у клопотанні (вх.№31170/22 від 20.09.2022) про призначення комплексної експертизи просить суд призначити у справі №904/5361/19 комплексну судово-економічну та будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити експертній установі - Львівський науково-дослідний інститут судових експертиз Міністерства юстиції України (; 79024, Львівська обл., м. Львів, вул. Липинського, 54), на вирішення експерту поставити наступні питання: - Якими первинними документами підтверджується розрахунок Акціонерне товариство «Укртрансгаз» вартості послуг врегулювання добових небалансів Акціонерного товариства «Дніпрогаз» у березні-червні 2019 року?; - Чи відповідають ці документи вимогам Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»?; - Які точки входу та виходу, в тому числі віртуальні з/до газотранспортної системи було використано Акціонерним товариством «Укртрансгаз» при розрахунку вартості послуг балансування Акціонерним товариством «Дніпрогаз» у березні-червні 2019 року?; - Чи дійсно у березні-червні 2019 року існувала ситуація з відхиленням технічних параметрів роботи газотранспортної системи Акціонерного товариства «Дніпрогаз» від звичайного рівня функціонування газотранспортної системи по причині недотримання замовниками послуг транспортування своїх підтверджених номінацій? Якщо так, то визначити яка величина відхилень обсягів підтверджених замовникам послуг транспортування номінацій вплинула на величину відхилення технічних параметрів від їх звичайного рівня?; - Чи існувала в Акціонерного товариства «Дніпрогаз» технічна можливість самостійно відбирати природний газ з газотранспортної системи (закачувати природний газ з газотранспортної системи в газорозподільні мережі) на пунктах приймання-передачі газу на газорозподільних станціях, враховуючи технічне облаштування газорозподільних станцій перерахованих у додатку N°3 до Договору транспортування природного газу N° від 17 грудня 2015 року, що знаходяться у володінні та користуванні Акціонерного товариства «Укртрансгаз»?; - В яких обсягах у спірний період (у березні-червні 2019 року) Акціонерне товариство «Укртрансгаз» закачувало природний газ в газорозподільні мережі Акціонерного товариства «Дніпрогаз» на пунктах приймання-передачі газу на газорозподільних станціях, перерахованих у додатку N°3 до Договору транспортування природного газу N° від 17 грудня 2015 року., та хто власник такого закачаного природного газу? - Якщо Акціонерне товариство «Дніпрогаз» відбирало газ на пунктах приймання-передачі газу на газорозподільних станціях, чи була в Акціонерного товариства «Укртрансгаз» технічна можливість обмежити (припинити) такий відбір газу?; - Чи підтверджуються документально дії Акціонерного товариства «Укртрансгаз» по застосовуванню щодо Акціонерного товариства «Дніпрогаз» відповідних заходів з обмеженням (припиненням) транспортування природного газу по відповідних точках входу/виходу? - Витрати на проведення комплексної судово-економічної та будівельно-технічної експертизи покласти на Акціонерне товариство «Дніпрогаз»; - зупинити провадження у справі №904/5361/19 до моменту закінчення комплексної судово-економічної та будівельно-технічної експертизи, посилаючись на те, що: - перевірка правильності односторонньо здійснених позивачем розрахунків заборгованості, відображеної в актах врегулювання щодобових небалансів за березень-червень 2019 року потребує призначення судово-економічної експертизи; - для об`єктивного встановлення та розгляду всіх обставин даної справи, необхідно опрацьовувати технічні дані про обсяги природного газу, оцінювати результати вимірів таких обсягів в пунктах приймання/передачі природного газу, та перевірити односторонні нарахування Позивачем заборгованості через призму усіх складових застосовуваної формули з економічної точки зору; - неможливо самостійно визначити саме обсяги надання Оператором ГТС послуг транспортування природного газу, та визначити вартість складових послуг, в тому числі послуги врегулювання добових небалансів, відтак для вирішення господарського спору необхідні спеціальні знання в галузі технологічного процесу газотранспортної системи, економіки та бухгалтерського обліку, а тому в зазначеній справі необхідно призначити комплексну судово-економічну та будівельно-технічну експертизу.

У судове засідання 20.09.2022 з`явилися представники позивача та відповідача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 20.09.2022 відкладено підготовче засідання (загальне позовне провадження) на 06.10.2022 о 14:30 год.

Позивач у запереченні (вх.№32892/22 від 03.10.2022) на клопотання про призначення експертизи у справі №904/5361/19 просить відмовити у задоволенні клопотання про призначення комплексної судової експертизи у справі №904/5361/19 та зазначає наступне: - клопотання відповідача про призначення у справі комплексної судової експертизи не відповідає вимогам норм процесуального права в частині обґрунтування дійсної потреби у спеціальних знаннях для з`ясування обставин, а також взагалі не вмотивоване неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів з причин, визнаних судом поважними; - договір сторонами виконувався, в тому числі і в частині надання послуг врегулювання щодобових небалансів, що виключає кваліфікацію договору як неукладеного та не надання послуг транспортування природного газу у спірний період, саме на виконання вказаного Договору; - розрахунок плати за добовий небаланс, відомості про статус небалансу, ціна закупівлі природного газу, надаються замовнику послуг транспортування за допомогою інформаційної платформи, а доказу надання вказаної інформації відповідачу наявні в матеріалах справи; - твердження відповідача про те, що з рахунків не вбачається, яким чином, яким методом та за якою формулою позивач визначав вартість добових небалансів, оскільки визначення обсягу добового небалансу та плати за добовий небаланс здійснюється відповідно до глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС, і перевірка цього не потребує спеціальних знань в сфері іншій ніж право спростовується доказами, наведеними позивачем; - відповідач не довів необхідності в спеціальних знаннях для з`ясування обставин у сфері іншій, ніж право та подане клопотання має на меті безпідставне затягування розгляду справи.

Також позивач у запереченні (вх.№32893/22 від 03.10.2022) на клопотання про зупинення провадження у справі №904/5361/19 просить суд відмовити у задоволення клопотання та зазначає наступне: - підстави для зупинення провадження у справі відсутні, оскільки правовідносини у справі №904/5361/19 та у справі №910/11273/20 не є подібними; - обставини визначення маржинальної ціни та остаточної плати за позитивні небаланси, отримання послуг балансування позивачем (як оператором газотранспортної системи у спорі по справі №904/5361/19), з`ясування правової природи договору транспортування природного газу не були предметом дослідження у справі №904/5361/19, а отже не встановлюються та не можуть вважатися доведеними під час розгляду даної справи судом першої інстанції.

Відповідач у поясненні (вх.№33313/22 від 05.10.2022) просить в позові відмовити повністю та зазначає про те, що: - для правильного вирішення спору, за відсутності узгодженої позиції сторін щодо надання послуг балансування, судам належало встановити обставини, пов`язані з наданням послуг власне транспортування газу, дослідити складені сторонами на виконання відповідних умов договору акти приймання-передачі природного газу в спірний період, у тому числі з метою встановлення обсягів природного газу, визначених комерційними вузлами обліку у фізичних точках входу/виходу, як то передбачено Кодексом ГТС; - звинувачуючи відповідача в неправомірних відборах, позивач ігнорує той факт, що оператор ГРМ відбирати газ з газопроводів оператора ГТС фізично не може, оскільки не володіє запірною арматурою; - для того, щоб мати підстави для вчинення балансуючих дій, оператору газотранспортної системи необхідна наявність існування загрози цілісності газотранспортної системи; - позивач не надав доказів вчинення ним балансуючих дій; - у позивача не було підстав для надання рахунків врегулювання щодобових недобалансів; - балансуючі дії оператор ГТС вчиняє шляхом купівлі та продажу короткострокових стандартизованих продуктів щодобово і лише у випадку неможливості задоволення потреб у підтримці оптимальної роботи газотранспортної системи або за відсутності ліквідності торгівлі короткостроковими стандартизованими продуктами, оператор ГТС може додатково закупляти послуги балансування на підставі договору про закупівлю послуг балансування, але в жодному випадку, оператор ГТС не може укладати договори купівлі-продажу природного газу з іншими постачальниками (суб`єктами господарювання).

У судове засідання 06.10.2022 з`явилися представники позивача та відповідача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.10.2022 відмовлено у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" (вх.№31163/22 від 20.09.2022) про зупинення провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 06.10.2022 відмовлено у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" (вх.№31170/22 від 20.09.2022) про призначення комплексної експертизи, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (загальне позовне провадження) на 03.11.2022 о 16:40 год.

Відповідач у клопотанні (вх.№37341/22 від 03.11.2022) про відкладення розгляду справи просить відкласти розгляд справи №904/5361/19 на іншу дату до врегулювання заборгованості відповідно до закону "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу", посилаючись на таке: - 29.08.2021 набув чинності Закон України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу", згідно з яким, врегулюванню на умовах цього закону підлягає, зокрема: - заборгованість операторів газорозподільних систем, у тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили, за договорами про надання послуг з транспортування природного газу перед особою, що здійснювала функції оператора газорозподільної системи до 31.12.2019 включно, не сплачена станом на розрахункову дату; - відповідач, як оператор газорозподільної системи, має законодавчо передбачуване право на врегулювання не сплаченої станом на 31.12.2020 заборгованості перед позивачем по спірному договору; - на даний час вирішується питання про включення Акціонерного товариства "Дніпрогаз" до реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу; - заборгованість, яка є предметом цього спору, підлягає погашенню за рахунок видатків державного бюджету, реструктуризації та списанню.

Також відповідач у клопотанні (вх.37356/22 від 03.11.2022) просить вирішити справу, застосовуючи норми: - Регламенту Комісії (ЄС) від 30.04.2015 №2015/703 Про встановлення мережевого кодексу правил інтероперабельності та обміну даними; - Регламенту Комісії (ЄС) від 16.03.2017 №2017/459 Про встановлення мережевого кодексу механізмів розподілу потужності в газотранспортних системах та про скасування Регламенту (ЄС) 984/2013; - Регламенту Комісії (ЄС) від 16.03.2017 №2017/460 Про встановлення мережевого кодексу гармонізованих структур тарифу на транспортування газу; - Регламенту Комісії (ЄС) від 26.03.2014 №312/2014 Про мережевий кодекс балансування газу в газотранспортних системах; - Рішення Комісії (ЄС) від 24.08.2012 №2012/490 Щодо внесення змін до Додатка 1 Регламенту (ЄК) №715/2009 Європейського Парламенту та Ради щодо умов доступу до газотранспортних систем.

У судове засідання 03.11.2011 з`явилися представники сторін.

У судовому засіданні оголошено перерву до 17.11.2022 о 16:00 год.

Відповідач у міркуваннях (вх.№39660/22 від 17.11.2022) щодо застосовування Кодексу ГТС, Регламенту Комісії (ЄС) №2017/459 від 16.03.2017 про встановлення мережевого кодексу механізмів розподілу потужності в газотранспортних системах та про скасування Регламенту (ЄС) №984/2013 та Регламенту Комісії (ЄС) №312/2014 від 26.03.2014 про мережевий кодекс балансування газу в газотранспортних системах зазначає наступне: - на виконання Угоди про асоціацію..., Регламент Комісії (ЄС) №2017/459 від 16.03.2017 та Регламент Комісії (ЄС) №312/2014 від 26.03.2014 повинні бути частиною національного законодавства України без внесення змін до структури та тексту Регламенту (повинні бути транспоновані шляхом дослівного перекладу); - практика застосування Суду ЄС торгівлю доступом до потужності, розглядає як торгівлю правом; - відповідно до частини 2 статті 34 Закону України "Про ринок природного газу" замовнику, який уклав договір транспортування природного газу, має бути зебезпечене право передати права щодо доступу до газотранспортної системи іншим суб`єктам ринку природного газу за умови повідомлення про це оператора газотранспортної системи у порядку і строки, передбачені кодексом газотранспортної системи; - за змістом статті 63 Цивільного кодексу України замовник послугу може тільки спожити і не може відчужити.

Також відповідач у клопотанні (вх.№39661/22 від 17.11.2022) про зупинення провадження у справі просить повернутися до розгляду справи у підготовчому засіданні та зупинити провадження у справі до набрання законної сили судовим рішенням у справі №640/30483/21 (ухвала Окружного адміністративного суду міста Києва про відкриття провадження у справі від 12.11.2021, реєстраційний номер рішення 101034483), що розглядається в порядку адміністративного судочинства та зазначає наступне: - основний борг буде сплачено позивачу в строки та за процедурами передбаченими Законом №1639; - частина основного боргу, у розмірі затвердженому НКРЕКП, буде погашена за рахунок державного бюджету; - у справі, яка розглядається, суд самостійно не може визначити, яка сума основного боргу підлягає сплаті з держаного бюджету; - на суму основного боргу, яка підлягає сплаті з державного бюджету на може бути нарахована пеня, тому що у виникненні цього боргу відсутня вина АТ "Дніпрогаз".

Позивач у запереченні (вх.№39806/22 від 17.11.2022) на клопотання про зупинення провадження у справі просить відмовити АТ "Дніпрогаз" у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі, посилаючись на наступне: - судовий розгляд справи №904/5361/19 в будь-якому випадку не може вплинути на умови визначені Законом 1639, оскільки врегулюванню підлягає і заборгованість, яка в тому числі, підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили; - Закон 1639 не вимагає від судових органів самостійно встановлювати обсяги перевищення фактичної вартості послуг з розподілу газу над тарифною виручкою; - питання встановлення обсягів перевищення фактичної вартості послуг з розподілу газу над тарифною виручкою не входять у предмет доказування у справі №904/5361/19, а є лише однією з умов в цілях погашення заборгованості та грошових зобов`язань, що визначені статтею 1 Закону 1639; - підготовче провадження у даній справі було закрито 06.10.2022 і відповідач не зазначає будь - яких причин, які б обґрунтовували неможливість подання такого клопотання у строки встановлені Господарським процесуальним кодексом України не зазначає і про поважність та вагомість причин пропуску такого строку.

У судове засідання 17.11.2022 з`явилися представники сторін.

У судовому засіданні оголошено перерву до 07.12.2022 о 15:40 год.

У судове засідання 07.12.2022 з`явилися представники сторін.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 07.12.2022 відмовлено у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" (вх.№39661/22 від 17.11.2022) про зупинення провадження у справі.

У судовому засіданні оголошено перерву до 14.12.22 о 15:20 год.

У судове засідання 14.12.2022 з`явилися представники сторін.

У судовому засіданні оголошено перерву до 21.12.22 о 15:00 год.

У судове засідання 21.12.2022 з`явилися представники сторін.

У судовому засідання оголошено перерву до 26.12.22 о 15:30 год.

У судове засідання 26.12.2022 з`явилися представники сторін.

У судовому засіданні 26.12.2022 було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Справа згідно зі статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод розглядалася протягом розумного строку у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУЮТЬ

Як вбачається, між позивачем - Акціонерним товариством "Укртрансгаз", як оператором, та відповідачем - Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз", як замовником, було укладено Договір від 17.12.2015 № транспортування природного газу (надалі - Договір) (т.1,а.с.9-22).

Пунктом 2.1. Договору визначено, що за цим Договором оператор надає замовнику послуги транспортування природного газу на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлену в цьому договорі вартість таких послуг.

Послуги надаються на умовах, визначених у Кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором (пункт 2.2. Договору).

Відповідно до пункту 2.3. Договору послуги, які можуть бути надані замовнику за цим договором: послуга замовленої потужності в точках входу та виходу до/з газотранспортної системи (розподіл потужності); послуги фізичного транспортування природного газу газотранспортною системою на підставі підтверджених номінацій (транспортування); послуги балансування обсягів природного газу, які подаються до газотранспортної системи і відбираються з неї (балансування).

Обсяг послуг, що надаються за цим договором (крім послуг балансування), визначається підписанням додатка 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатка 2 (транспортування) (пункт 2.4. Договору).

Приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог Кодексу (пункт 2.5. Договору).

Пунктом 2.6. Договору визначено, що замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, зазначених у договорі.

Відповідно до пункту 2.7. Договору оператор має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, приймати газ в точках входу та/або передавати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів.

Додатки 1, 2, 3 є невід`ємною частиною цього договору. При цьому додаток 3 укладається у випадку, коли замовником послуг є оператор газорозподільної системи, прямий споживач, газодобувне підприємство або виробник біогазу (пункт 2.8. Договору).

Згідно з пунктом 3.1. Договору оператор зобов`язаний: своєчасно надавати послуги належної якості; розміщувати на своєму веб-сайті чинні тарифи, вартість послуг балансування, Типовий договір транспортування природного газу і Кодекс; приймати номінації та реномінації, а також заявки на розподіл потужності від замовника відповідно до умов, встановлених Кодексом; забезпечувати належну організацію та функціонування своєї диспетчерської служби; оприлюднювати інформацію, що стосується прав замовника на розподіл потужності, впровадження системних обмежень у випадку аварій та перебоїв у функціонуванні газотранспортної системи, та іншу інформацію, що передбачена Кодексом; виконувати інші обов`язки, визначені Кодексом та чинним законодавством України; повідомляти замовника про зміну умов, які стали підставою для укладення цього договору; здійснити додаткову оплату замовнику у разі недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним в точках виходу з газотранспортної системи, в порядку, визначеному цим договором;

Оператор має право: своєчасно отримувати від замовника плату за надані послуги; на безперешкодний та безкоштовний доступ на територію та земельну ділянку замовника, де розташоване його газове обладнання та/або комерційний вузол обліку газу, для виконання своїх обов`язків, передбачених кодексом та чинним законодавством; обмежувати або припиняти транспортування природного газу у випадках, передбачених цим договором та Кодексом; отримувати оперативну інформацію від замовника на запит своєї диспетчерської служби; стягувати із замовника додаткову плату у разі перевищення розміру договірної потужності та/або за недотримання вимог щодо якості газу, який передається ним в газотранспортну систему, в порядку, передбаченому цим договором; користуватися іншими правами, передбаченими цим договором та чинним законодавством України, для забезпечення належного надання послуг, а також для виконання обов`язків оператора газотранспортної системи (пункт 3.2. Договору).

Відповідно до пункту 4.1. Договору замовник зобов`язаний: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг; надати оператору фінансове забезпечення в порядку, встановленому у Кодексі та цьому договорі; дотримуватися обмежень, встановлених цим договором та кодексом; негайно виконувати розпорядження диспетчерської служби оператора; вчасно врегульовувати небаланси; не перевищувати замовлені потужності, визначені в цьому договорі; повідомляти оператора про зміну умов, які стали підставою для укладення цього договору; забезпечити можливість цілодобового зв`язку оператора з представниками замовника, зазначеними в цьому договорі; здійснити додаткову оплату оператору у разі перевищення розміру договірної потужності та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним в газотранспортну систему, в порядку, визначеному цим договором.

Пунктом 5.1. Договору визначено, що порядок комерційного обліку природного газу (у тому числі приладового) та перевірки комерційних вузлів обліку, а також порядок приймання-передачі природного газу в точках входу/виходу до/з газотранспортної системи та визначення і перевірки параметрів якості в цих точках здійснюються сторонами відповідно до вимог Кодексу та з урахуванням цього договору.

Якість газу має відповідати вимогам щодо норм якості газу, фізико-хімічних показників та інших характеристик (ФХП), визначених у Кодексі та нормативно-правових актах і відповідних стандартах, на які Кодекс містить посилання (пункт 5.2. Договору).

За порушення вимог щодо якості газу, який подається в газотранспортну систему оператора або передається з неї оператором, стягується додаткова плата, визначена умовами цього договору (пункт 5.3. Договору).

Окремим додатком 3 до цього договору між оператором та замовником, який є оператором газорозподільної системи/прямим споживачем/газовидобувним підприємством/ виробником біогазу, інших видів газу з альтернативних джерел, визначається перелік комерційних вузлів обліку газу, встановлених на всіх фізичних точках входу/виходу до відповідного замовника (пункт 5.4. Договору).

Згідно з пунктом 5.5. Договору на кожну фізичну точку входу/виходу до/з газотранспортної системи складається акт розмежування балансової належності газопроводів та експлуатаційної відповідальності сторін, який має містити схему потоків газу через вузол обліку природного газу (ВОГ), його місце розташування на схемі, межу балансової належності та за необхідності схематичне позначення іншого обладнання чи засобів вимірювальної техніки (ЗВТ).

Оператор забезпечує наявність відповідних потужностей в точках входу до газотранспортної системи або в точках виходу з газотранспортної системи згідно з додатком 1 до цього договору (розподіл потужності) (пункт 6.1. Договору).

Пунктом 6.2. Договору визначено, що розподіл потужності здійснюється в порядку, передбаченому положеннями Кодексу.

Відповідно до пункту 6.3. Договору надання номінацій (реномінацій) для отримання транспортування здійснюється у порядку, встановленому Кодексом. Форми номінацій і реномінацій оприлюднюються оператором на його офіційному веб-сайті.

Вартість послуг розраховується: розподіл потужності - за тарифами, які встановлюються регулятором; транспортування - за тарифами, які встановлюються регулятором; балансування - за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом (пункт 7.1. Договору).

Згідно з пунктом 7.2. Договору оператор розміщує інформацію про чинні тарифи та базову ціну газу на своєму веб-сайті: www.utg.ua.

Тарифи, передбачені пунктом 7.1 цього розділу, є обов`язковими для сторін з дати набрання чинності постановою регулятора щодо їх встановлення. Визначена на їх основі вартість послуг застосовується сторонами при розрахунках за послуги згідно з умовами цього договору (пункт 7.3. Договору).

Пунктом 9.1. Договору визначено, що у разі виникнення у замовника негативного місячного небалансу та неврегулювання ним негативного місячного небалансу відповідно до Кодексу в строк до дванадцятого числа місяця, наступного за газовим місяцем, замовник зобов`язаний сплатити оператору за послуги балансування. Негативний місячний небаланс замовника визначається відповідно до Кодексу.

Вартість послуг балансування за газовий місяць визначається на підставі даних про місячний небаланс відповідача за формулою:

Вбалансування= БЦГ х К х QБГ,

де БЦГ - базова ціна газу; QБГ - обсяг негативного місячного небалансу відповідача; К - коефіцієнт компенсації, що дорівнює 1,2. При розмірі небалансу до 5% від обсягу природнього газу, відібраного з газотранспортної системи, застосовується коефіцієнт, що дорівнює 1 (пункт 9.2. Договору).

Відповідно до пункту 9.3. Договору базова ціна газу визначається оператором відповідно до Кодексу. Оператор визначає базову ціну газу щомісяця в строк до 10 числа місяця, наступного за газовим місяцем, розміщує її на своєму веб-сайті.

Пунктом 9.4. Договору (в редакції Додаткової угоди від 29.11.2017 №1/, умови якої застосовуються до відносин сторін з 29.12.2016) передбачено, що оператор до 14 числа місяця, наступного за газовим місяцем, надає замовнику на його електронну адресу розрахунок вартості послуг балансування та рахунок-фактуру. Замовник, крім вартості послуг вказаних в абзаці другому цього пункту, зобов`язаний здійснити оплату у строк, що не перевищує 5-ти банківських днів. Оплата вартості послуг балансування оператором газорозподільної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою Порядком перерахування деяких субвенцій з державного бюджету місцевим бюджету на надання пільг, субсидій та компенсацій, затвердженим постановою КМУ від 11.01.2005 за №20, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період.

Згідно з пунктом 13.1. Договору у випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором.

В матеріалах справи містяться рахунки на оплату за добові небаланси, виставлені позивачем відповідачеві, на загальну суму 82 563 167 грн. 70 коп., а саме:

- від 31.03.2019 №03-2019- на суму 38 883 999 грн. 23 коп. (т.1,а.с.28);

- від 30.04.2019 №04-2019- на суму 21 965 545 грн. 59 коп. (т.1,а.с.30);

- від 31.05.2019 №05-2019- на суму 10 906 288 грн. 23 коп. (т.1,а.с.32);

- від 30.06.2019 №06-2019- на суму 10 807 334 грн. 65 коп. (т.1,а.с.35).

Також в матеріалах справи містяться акти врегулювання щодобових небалансів, а саме:

- за газовий місяць березень 2019 №03-2019- (т.1,а.с.27);

- за газовий місяць квітень 2019 №04-2019- (т.1,а.с.29);

- за газовий місяць травень 2019 №5-2019- (т.1,а.с.31);

- за газовий місяць червень 2019 №6-2019- (т.1,а.с.33.

Позивач вважає, що відповідачем не виконані зобов`язання щодо оплати рахунків за добові небаланси за договором транспортування природного газу від 17.12.2015 №; відповідач проти цього заперечує, що стало причиною спору та звернення до суду.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Згідно з частиною 1 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до частини 2 статті 509 Цивільного кодексу України зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Статтями 525 та 526 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова вiд зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом; зобов`язання має виконуватися належним чином вiдповiдно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Частиною першою статті 626 Цивільного кодексу України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 627 Цивільного кодексу України встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з частиною першою статті 628 Цивільного кодексу України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Відповідно до частини першої статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

За приписами частин першої і третьої статті 180 Господарського кодексу України зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджених сторонами, так і тих, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору. Умови про предмет у господарському договорі повинні визначати найменування (номенклатуру, асортимент) та кількість продукції (робіт, послуг), а також вимоги до їх якості.

Ціна у господарському договорі визначається в порядку, встановленому цим Кодексом, іншими законами, актами Кабінету Міністрів України. За згодою сторін у господарському договорі може бути передбачено доплати до встановленої ціни за продукцію (роботи, послуги) вищої якості або виконання робіт у скорочені строки порівняно з нормативними (частина п`ята статті 180 Господарського кодексу України).

Взаємовідносини, які виникають у процесі укладення договорів транспортування природного газу, регулюються Законом України "Про ринок природного газу", Кодексом ГТС та Типовим договором.

За приписами частин першої і другої статті 32 Закону України "Про ринок природного газу" (в редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому Кодексом ГТС та іншими нормативно-правовими актами. За договором транспортування природного газу оператор ГТС зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору ГТС встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу. Типовий договір транспортування природного газу затверджується Регулятором.

Постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497 було затверджено типову форму договору транспортування природного газу, за яким оператор надає замовнику послугу транспортування природного газу на умовах, визначених у цьому договорі, а замовник сплачує оператору встановлені в цьому договорі вартість такої послуги та плату (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Відповідно до постанови НКРЕКП від 30.09.2015 №2497 (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) Типовий договір транспортування природного газу містить додатки до нього, а саме: додаток 1 - розподіл потужності, додаток 2 - транспортування, додаток 3 - перелік комерційних вузлів обліку газу, фактично встановлених у пунктах приймання-передачі газу.

Як вбачається з матеріалів справи, сторонами не було підписано Додатки 1, 2, 3 до Договору.

Проте, непідписання вказаних додатків не позбавляє відповідача можливості фактичного отримання природного газу та не знімає з позивача обов`язків на транспортування природного газу до відповідача.

Водночас не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Якщо дії сторін свідчать про те, що договір фактично був укладений, суд має розглянути по суті питання щодо відповідності цього договору вимогам закону (пункт 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №338/180/17).

Фактичне виконання усіма сторонами спірного договору виключає кваліфікацію цього договору як неукладеного. Зазначена обставина також виключає можливість застосування до спірних правовідносин частини восьмої статті 181 ГК України, за змістом якої визнання договору неукладеним (таким, що не відбувся) може мати місце на стадії укладання господарського договору, якщо сторони не досягли згоди з усіх істотних його умов. Подібний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 11.10.2018 у справі №922/189/18.

Кодекс ГТС (тут і далі застосовується в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) є регламентом функціонування ГТС України та визначає правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування ГТС України. Дія цього Кодексу поширюється на всіх суб`єктів ринку природного газу України: операторів суміжних систем, газовидобувні підприємства, замовників, споживачів та постачальників природного газу незалежно від підпорядкування та форми власності.

Пункт 5 глави 1 розділу І Кодексу ГТС визначає договір транспортування як договір, укладений між оператором ГТС та замовником послуг транспортування природного газу на основі типового договору транспортування природного газу, затвердженого Регулятором, згідно з яким оператор ГТС надає замовнику одну чи декілька складових послуг транспортування природного газу (замовлення розподілу потужності, замовлення транспортування природного газу, послуга балансування) на період та умовах, визначених у такому договорі, а замовник послуг транспортування оплачує оператору ГТС вартість отриманих послуг (послуги).

Як вбачається з матеріалів справи, укладений між сторонами Договір містить розділ VII "Тарифи", який передбачає, що вартість послуг розраховується: розподіл потужності - за тарифами, встановленими Регулятором; транспортування - за тарифами, які встановлюються Регулятором; балансування - за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом ГТС.

Розділ ІХ укладеного сторонами Договору містить умови, які визначають місячний негативний небаланс замовника.

Відповідно до пункту 1 глави 3 розділу XIV Кодексу ГТС оператор ГТС визначає місячний небаланс для кожного місяця як різницю між обсягом природного газу, який замовник послуг транспортування передав у точках входу і отримав з ГТС у точках виходу за цей газовий місяць.

Місячний небаланс розраховується оператором ГТС до 10-го числа наступного місяця на підставі фактичних даних, одержаних у процесі алокації, яку здійснює оператор ГТС (пункт 2 глави 3 розділу XIV Кодексу ГТС).

Згідно з пунктом 2 розділу XIII Кодексу ГТС замовники послуг транспортування зобов`язані своєчасно врегульовувати свої небаланси.

У главі 3 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено порядок урегулювання замовником небалансів. Так, у разі негативного значення небалансу замовник послуг транспортування до 12-го числа наступного місяця: здійснює купівлю природного газу в інших замовників послуг транспортування; здійснює відбір природного газу шляхом подання оператору газосховища балансуючої номінації для врегулювання остатнього небалансу за цей газовий місяць (пункт 4 зазначеної норми).

Відповідно до підпункту 2 пункту 7 глави 3 розділу XIV Кодексу ГТС негативний місячний небаланс, який виник у замовника послуг транспортування та не був врегульований у строк до 12-го числа наступного місяця, врегульовується оператором ГТС за рахунок надання природного газу замовнику послуг транспортування в рамках послуги балансування для покриття ним неврегульованого обсягу природного газу.

Підставою для проведення розрахунку послуг балансування є односторонній акт про надання послуг балансування обсягів природного газу, оформлений оператором ГТС відповідно до умов договору транспортування природного газу. Оператор ГТС до 14-го числа місяця, наступного за звітним, надає замовнику послуг транспортування односторонній акт про надання послуг балансування на обсяги природного газу, місячного небалансу замовника послуг транспортування, що був не врегульований ним відповідно до пунктів 3- 5 глави 3 цього розділу, рахунок на оплату, звіт по точках входу/виходу замовника послуг транспортування (що має містити деталізацію по споживачах замовника послуг транспортування на точках виходу). Замовник послуг транспортування повинен здійснити оплату у строк, що не перевищує 5 банківських днів з дня отримання ним зазначених документів (пункти 3 і 4 глави 4 розділу XIV Кодексу ГТС).

Отже, за законом та договором достатньою підставою для оплати послуг балансування є існування місячного негативного небалансу, який доводиться алокаціями (звітами), складеними оператором ГТС, на підставі інформації, наданої самим замовником. При цьому зазначена інформація є нерозривно пов`язаною із звітністю сторін щодо надання послуг з транспортування газу безпосередньо.

Кодекс ГТС у розділі ХІІ детально регламентує здійснення алокації (на яких даних ґрунтується, порядок здійснення тощо). Так, у межах процедури алокації передбачено, що підписані щомісячні акти приймання-передачі газу відповідно до положень пункту 2 глави 7 розділу III цього Кодексу, що містять інформацію про щомісячні обсяги природного газу, визначені комерційними вузлами обліку у фізичних точках входу/виходу, поданого до ГТС, є основою для формування інформації, що передається оператору ГТС для здійснення ним алокації (пункт 5 глави 1 розділу ХІІ Кодексу ГТС).

Оплата послуг балансування має бути здійснена замовником у разі надсилання оператором ГТС такому замовнику рахунку на оплату, звіту по точках входу/виходу замовника послуг транспортування (пункти 3 і 4 глави 4 розділу XIV Кодексу ГТС), відсутності доказів самостійного врегулювання небалансу.

Пунктом 19 глави 6 розділу ХІV Кодексу ГТС визначено, що у випадку якщо загальна вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор газотранспортної системи до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, повідомляє замовника послуг транспортування природного газу про розмір грошових коштів, які підлягають виплаті замовнику (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця). Виплата грошових коштів здійснюється на рахунок замовника послуг транспортування природного газу у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Отже, строк оплати за добові небаланси є таким, що настав.

На момент розгляду справи доказів погашення заборгованості перед позивачем відповідачем не надано.

Щодо наданих відповідачем заперечень

Як вбачається, відповідач заперечує проти позовних вимог у наданих заявах по суті, поясненнях та міркуваннях.

Проте, одночасно повідомляє (клопотання про відкладення розгляду справи, вх. №37341/22 від 03.11.2022) про те, що:

- АТ "Дніпрогаз" перебуває на етапі процедурного виконання вимог, що передбачені Законом України від 14 липня 2021 року №1639-ІХ "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу" для того, щоб взяти участь у відповідних процедурах взаєморозрахунків між суб`єктами ринку природного газу;

- на виконання вимог вказаного Закону між АТ "Дніпрогаз" та АТ "Укртрансгаз" підписаний Акт звірки розрахунків станом на 31.08.2022;

- згідно зазначеного акту звіряння, відповідно до Закону №1639-ІХ, підлягає врегулюванню заборгованість (місячне, добове балансування), що виникла в період 2016-2019 роки по Договору транспортування природного газу № від 17.12.2015 року в сумі 552 136 884 грн. 80 коп. та не сплачена станом на розрахункову дату; зазначена сума охоплює суму та період, що є предметом стягнення у справі №904/5361/19;

- 01 листопада 2022 року відповідач подав до НКРЕКП заяву №491-Сл-10896-1022;

- підписання акту звіряння та подання відповідної заяви про включення в Реєстр свідчить про участь сторін у врегулюванні заборгованості відповідно до вказаного Закону.

Таким чином, суд вважає, що відповідач фактично погоджується з пред`явленою позивачем заборгованістю, яка і підлягає стягненню.

За приписами частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому, відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно зі статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

З урахуванням викладеного, докази, надані позивачем на підтвердження обсягів відібраного відповідачем у період березень-червень 2019 року природного газу в межах договірних відносин по Договору та на підтвердження обсягу газу, який склав обсяги щодобового небалансу, є більш вірогідними, ніж докази, надані на їх спростування.

Таким чином, вимога позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості з оплати за добові небаланси за березень - червень 2019 у розмірі 82 563 167 грн. 70 коп. є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Щодо вимоги про стягнення пені

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Згідно із частинами 1, 3 статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно; якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частини 1, 2 статті 550 Цивільного кодексу України).

Статтею 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" визначено, що платники грошових коштів сплачують на користь одержувачів цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін.

Відповідно до пункту 13.5. Договору у разі порушення замовником строків оплати, передбачених цим Договором, замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

Як вбачається, позивачем здійснено нарахування пені за загальний період з 23.04.2019 по 24.07.2019 у розмірі 5 171 101 грн. 54 коп.

Проте, як вбачається, умовами Договору строки оплати за добові небаланси не передбачені. Вказані строки оплати встановлені пунктом 19 глави 6 розділу XIV Кодексу газотранспортної системи, за порушення яких умовами укладеного Договору сплата пені не передбачена.

З урахуванням викладеного вимога позивача про стягнення пені є необгрунтованою.

Щодо вимоги про стягнення 3% річних

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України зазначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно з частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивачем здійснено нарахування 3% річних за загальний період з 23.04.2019 по 24.07.2019 у розмірі 444 101 грн. 27 коп.

Розрахунок позивача є обґрунтованим та арифметично вірним.

З урахуванням викладеного позовні вимоги підлягають частковому задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Щодо судового збору

Відповідно до частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Таким чином, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає 632 920 грн. 94 коп. - витрат по сплаті судового збору.

Керуючись статтями 123, 129, 232, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/1; ідентифікаційний код 30019801) до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" (49101, м. Дніпро, вул. О. Кониського, 5; ідентифікаційний код 20262860) про стягнення 88 178 370 грн. 51 коп. - задовольнити частково.

2. Стягнути з Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" (49101, м. Дніпро, вул. О. Кониського, 5; ідентифікаційний код 20262860) на користь Акціонерного товариства "Укртрансгаз" (01021, м. Київ, Кловський узвіз, 9/1; ідентифікаційний код 30019801) 82 563 167 (вісімдесят два мільйони п`ятсот шістдесят три тисячі сто шістдесят сім) грн. 70 коп. - заборгованості, 444 101 (чотириста сорок чотири тисячі сто одна) грн. 27 коп. - 3% річних та 632 920 (шістсот тридцять дві тисячі дев`ятсот двадцять) грн. 94 коп. - витрат по сплаті судового збору.

В решті позовних вимог - відмовити.

Видати наказ.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Т.В. Загинайко

Дата підписання рішення,

оформленого відповідно до статті 238 ГПК України,

09.01.2023 року