ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про закриття підготовчого провадження

та призначення справи до судового розгляду по суті

22.12.2022м. ДніпроСправа № 904/1676/22

за позовом Комунального підприємства "Ритуальна служба" Нікопольської міської ради, м. Нікополь, Дніпропетровська область

до ОСОБА_1 , м. Нікополь, Дніпропетровська область

про стягнення збитків у розмірі 500 760,00 грн.

Суддя Назаренко Н.Г.

За участі секретаря судового засідання Риженко Д.В.

Представники:

Від позивача: не з`явився

Від відповідача: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Комунальне підприємство "Ритуальна служба" Нікопольської міської ради звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків у розмірі 500 760,00 грн.

Ухвалою від 27.06.2022 позовну заяву залишено без руху.

01.07.2022 від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Відповідно до статті 16 Закону України "Про захист персональних даних" 08.07.2022 Господарським судом Дніпропетровської області зроблено відповідні запити до органу державної влади, підприємства, установи, організації, закладу щодо доступу до персональних даних, а саме ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

Ухвалою від 08.07.2022 зобов`язано Відділ обліку проживання фізичних осіб Управління у сфері державної реєстрації департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпровської міської ради (49000, м. Дніпро, вул. Орловська, 1Б) у строк протягом 5 (п`яти) днів з моменту отримання цієї ухвали суду надіслати на адресу Господарського суду Дніпропетровської області(49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1) у паперовій формі інформацію про зареєстроване місце проживання (перебування) фізичної особи ОСОБА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 .

01.09.2022 від Управління з питань громадянства, паспортизації, реєстрації та еміграції ДМС України ГУ ДМС у Дніпропетровській області надійшла відповідь на запит, якою зазначено, що органи реєстрації не є складовою ДМС та не входять до її структур.

Ухвалою від 20.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження. Призначено судове засідання на 10.10.2022.

10.10.2022 підготовче засідання не відбулося у зв`язку із масштабною повітряною тривогою та ракетними обстрілами на території України, зокрема Дніпропетровській області та м. Дніпрі.

Ухвалою від 14.10.2022 відкладено підготовче засідання на 07.11.2022.

04.11.2022 від відповідача надійшла заява, в якій він зазначає про неотримання ним позовної заяви та доданих до неї документів та про ненадання позивачем до суду відповідних доказів направлення. Зважаючи на це, відповідач просить залишити позовну заяву без руху та повернути її позивачу.

07.11.2022 позивач в підготовчому засіданні підтримав позовні вимоги.

Відповідач в судове засідання не з`явився.

Ухвалою від 07.11.2022 відкладено підготовче засідання на 29.11.2022.

29.11.2022 позивач в підготовче засідання не з`явився, направив заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримав.

Відповідач підтримав заяву про неотримання ним позовної заяви та позовної заяви та доданих до неї документів та про ненадання позивачем до суду відповідних доказів направлення. Зважаючи на це, відповідач просив залишити позовну заяву без руху та повернути її позивачу.

Ухвалою від 29.11.2022 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів до 19.12.2022. В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залишення позовної заяви без руху відмовлено. Відкладено підготовче засідання на 13.12.2022.

12.12.2022 від відповідача засобами електронного зв`язку надійшли:

1. Заява про врегулювання спору за участі судді.

2. Заява про застосування у спорі строків позовної давності.

Дана заява мотивована тим, що з позову вбачається, що постанова ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, яка стала підставою для сплати позивачем спірної суми коштів у розмірі 500 760,00 грн. була ухвалена 07.02.2019.

Не погодившись з даною постановою, позивач звернувся до суду 26.02.2019.

Отже, відповідач зазначає, що позивач дізнався або неодмінно міг дізнатись про порушення свого права у період з 07.02.2019 по 26.02.2019.

З даним позовом позивач повинен був звернутися до 26.02.2022, але звернувся 24.06.2022, тобто, з пропуском позовної давності в 3 роки.

3. Клопотання про залучення до участі співвідповідачів у справі.

4. Клопотання про виклик свідків.

5. Клопотання про долучення доказів.

13.12.2022 сторони в підготовче засідання не з`явились.

Суд зазначає, що доказів направлення позивачу цих заяв та клопотань суду не надано.

Враховуючи викладене, вищевказані заяви та клопотання залишено на розгляді суду.

Ухвалою від 13.12.2022 відкладено підготовче засідання на 22.12.2022.

14.12.2022 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому зазначено, що рішенням у справі № 160/1856/19 відмовлено у позові КП "Ритуальна служба" НМР, проте не у позові ОСОБА_1 . Постанова про накладення штрафу № ДН65/1505/АВ/ТД-ФС/89 від 07.02.2019 стосується стягнення коштів саме з КП "Ритуальна служба" НМР.

Відповідач посилається на правову позицію, викладену у постановах КГС Верховного суду у справах № 923/832/20 від 20.09.2022 та Великої Палати Верховного Суду у справі №904/1448/22 від 11.01.2022 відносно того, що необхідність встановлення вини як обов`язкової підстави для стягнення збитків, є самостійною підставою для відмови в позові.

Крім того, Відповідач посилається на правову позицію, викладену у постановах Верховного Суду у справах № 759/6909/18 від 13.04.2022 та Великої Палати Верховного Суду у справі №910/12525/20 від 15.09.2022 та зазначає, що преюдиційне значення процесуальним законом надається саме обставинам, встановленим судовими рішеннями, а не правовій оцінці таких обставин.

Таким чином Відповідач вважає, що звільнення від доказування не має абсолютного характеру і не може сприйматись судами як неможливість спростування під час судового розгляду обставин, які зазначені в іншому судовому рішенні.

Відповідач також наголосив, що до позовної заяви не додано належним чином завіреної копії посадової Інструкції директора КП "Ритуальна служба" НМР у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, що унеможливлює становлення обсягу службових повноважень, які мав відповідач у 2018.

21.12.2022 від відповідача надійшли докази направлення сторонам вищевказаних заяв та клопотань на електронну адресу позивача, зазначену в позовній заяві.

22.12.2022 сторони в підготовче засідання не з`явились.

Жодних пояснень від позивача щодо заяв відповідача до суду не надійшло.

Розглянувши подані відповідачем заяву про врегулювання спору за участі судді, клопотання про залучення до участі співвідповідачів та клопотання про виклик свідків у справі суд зазначає наступне.

1. Щодо заяви про врегулювання спору за участі судді.

Заява мотивована тим, що, будучи необізнаним про факт існування справи та отримавши можливість ознайомитись з позовною заявою лише 29.11.2022, відповідач вважає за можливе спрямувати проведення врегулювання спору за участю судді для досягнення сторонами врегулювання спору та вчинити дії для мирного врегулювання спору

Враховуючи наведене, Відповідач просить суд постановити ухвалу про проведення процедури врегулювання спору за участю судді.

Врегулювання спору за участю судді врегульовано главою 4 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 ст.186 ГПК України врегулювання спору за участю судді проводиться за згодою сторін до початку розгляду справи по суті.

Про проведення процедури врегулювання спору за участю судді суд постановляє ухвалу, якою одночасно зупиняє провадження у справі. У випадку недосягнення сторонами мирного врегулювання спору за наслідками проведення врегулювання спору повторне проведення врегулювання спору за участю судді не допускається (ст. 187 ГПК України).

Врегулювання спору за участю судді є системою процесуальних дій, що об`єднана такою процесуальною метою, як припинення спору про право, щодо вирішення якого відкрито провадження у справі.

Таким чином, під врегулюванням спору за участю судді слід розуміти - вирішення спору за згодою сторін до початку розгляду справи по суті за участю судді.

Отже, проведення врегулювання спору за участю судді не допускається, якщо одна зі сторін заперечує проти такого порядку розгляду справи.

З урахуванням викладеного, беручи до уваги, що до Позивач не надав своєї згоди на врегулювання спору за участю судді суд дійшов висновку про неможливість задоволення заяви Відповідача про врегулювання спору за участю судді.

2. Щодо заяви відповідача про залучення до участі у справі в якості співвідповідачів.

Заявлене клопотання обґрунтоване тим, що зазначені особи відповідальні з правильне та своєчасне укладення усіх договорів та правочинів, які виникають в діяльності підприємства, а відтак, на думку відповідача, мають солідарний з відповідачем обов`язок дотримуватись вимог закону під час працевлаштування працівників.

Як вбачається із положень ч. 1 ст. 48 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача.

Отже, залучення у справі співвідповідача можливе лише за клопотанням позивача, тому суд відмовляє в задоволенні клопотання Відповідача про залучення до участі співвідповідачів у справі.

3. Щодо заяви Позивача про виклик свідків

Відповідач вважає, що зазначені свідки можуть надати судові пояснення щодо обставин укладання цивільно-правових договорів, які позивач надає в обгрунтування підстав позовних вимог, суб`єктного складу учасників під час їх укладення, що має істотне значення для правильного вирішення спору.

Дослідивши вищевказане клопотання, суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно приписів частини 1-3 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Положення статті 76 ГПК України встановлюють, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування с обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду страви і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За частиною 1 статті 78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Частиною ж 1 статті 79 ГПК України встановлено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважаться доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування

За приписами ж частини 1-2 статті 87 ГПК України, показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб. На підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Законом можуть бути визначені інші обставини, які не можуть встановлюватися на підставі показань свідків

Статтею 88 Господарського процесуального кодексу України визначено, що показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка. У заяві свідка зазначаються ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи свідка, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків свідка за його наявності або номер і серія паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які відомо свідку, джерела обізнаності свідка щодо цих обставин, а також підтвердження свідка про обізнаність із змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень. Підпис свідка на заяві посвідчується нотаріусом. Не вимагається нотаріальне посвідчення підпису сторін, третіх осіб, їх представників, які дали згоду на допит їх як свідків.

За змістом частини 1 статті 89 Господарського процесуального кодексу України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Отже, за змістом наведених норми, свідок викликається судом лише у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

З огляду на те, що письмові заяви свідків, оформлені відповідно до вимог статті 88 Господарського процесуального кодексу України, про виклик яких у судове засідання заявляє відповідач до господарського суду не надходили, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідача.

В порядку п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України та у зв`язку з виконанням завдань підготовчого провадження, зважаючи на те, що строки підготовчого провадження закінчено, суд вважає за можливе закрити підготовче засідання та призначити справу для розгляду по суті у судовому засіданні.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177-185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. В задоволенні заяви ОСОБА_1 про врегулювання спору за участі судді - відмовити.

2. В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі співвідповідачів - відмовити.

3. В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про виклик свідків - відмовити.

4. Закрити підготовче провадження та призначити судове засідання для розгляду справи по суті на 23.01.2023 о 12:30год. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 2-403 за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

5. Враховуючи запровадження воєнного стану в Україні, приймаючи до уваги неможливість забезпечення на даний час безпеки учасників судових проваджень, визнати явку представників в судове засідання необов`язковою.

У зв`язку із відсутністю фінансування на відправку поштової кореспонденції суду, дану ухвалу надіслати на електронні пошти сторін, з відомостями щодо отримання електронного листа.

Рекомендувати учасникам справи у зв`язку з відсутністю фінансування суду вихідну кореспонденцію отримувати особисто в суді або через систему Електронний суд та зазначати електронну адресу для отримання поштової кореспонденції.

Рекомендувати утриматися від безпосередньої участі у судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області та роз`яснити учасникам справи можливість подання пояснень, заяв чи клопотань не пізніше ніж за три дні до судового засідання на адресу суду:

- за допомогою електронної пошти: підписаних електронним підписом

- за допомогою сервісу "Електронний суд";

- засобами поштового зв`язку: 49027, м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

6. Роз`яснити, що розгляд справи може бути здійснено господарським судом за наявності письмової згоди від усіх учасників судового провадження про розгляд справи без їх участі.

7. Повідомити учасників справи про те, що інформація у цій справі доступна на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за посиланням: http://dp.arbitr.gov.ua/sud5005/spisok/csz/

8. Рекомендувати учасникам справи надати суду інформацію щодо всіх наявних засобів зв`язку для оперативного повідомлення про дату, час та місце підготовчого/судового засідання у справі (електронна пошта, номер телефону тощо).

Господарський суд зазначає про те, що відповідно до Рекомендацій Ради суддів України, викладених у листі № 9рс-186/20 від 16.03.2020, сторони та інші учасники справи мають право подати до суду заяви про розгляд справ за їх відсутності. За умови надходження таких заяв від усіх учасників справи справа може бути розглянута судом за наявними матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття - 22.12.2022 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали складено - 27.12.2022.

Суддя Н.Г. Назаренко