ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2022 року

м. Київ

cправа № 910/2606/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Губенко Н.М. - головуючий, Вронська Г.О., Кондратова І.Д.,

за участю секретаря судового засідання - Охоти В.Б.,

представників учасників справи:

позивача - Король Д.В.,

відповідача - Скаржинський М.В.,

третьої особи - Павленко О.А.,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз"

на постанову Північного апеляційного господарського суду

у складі колегії суддів: Пономаренко Є.Ю., Кропивна Л.В., Руденко М.А.

від 12.09.2022

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз"

до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: Державний концерн "Укроборонпром"

про визнання недійсними рішень наглядової ради.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

Товариство з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова про визнання недійсними рішень наглядової ради, оформлених протоколом № 78 від 31.07.2019.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що станом на час прийняття спірних рішень склад наглядової ради не відповідав вимогам статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства", оскільки наглядова рада відповідача мала включати щонайменше двох незалежних директорів; по питаннях, які були включені до порядку денного, голосували особи, які не були членами наглядової ради товариства, а отже, не мали права голосу; наглядова рада товариства не могла приймати спірні рішення без відповідних пропозицій комітетів з питань аудиту, з винагород і з питань призначень; оскаржуваними рішеннями порушено право позивача на участь в управлінні товариством.

2. Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

Товариство з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" є акціонером Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова з часткою у статутному капіталі товариства в розмірі 40,0753%, що підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах станом на 03.02.2021.

У статутному капіталі Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова державі належить 503 718 штук акцій, що складає 50,0001% та управління якими від імені держави здійснює Державний концерн "Укроборонпром".

Згідно з пунктом 3.2 статуту Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова одним із основних видів діяльності товариства є виробництво радіовимірювальної, медичної, аудіо, дозиметричної та радіометричної техніки, приладів для вимірювання енергоносіїв, що споживаються, товарів народного вжитку, виробів механообробки та інструменту, системи зв`язку, обладнання для атомних електростанцій, спецвиробів для Міноборони, МВД, СБУ та НКАУ та інше.

31 липня 2019 року відбулось засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, оформлене протоколом № 78.

Відповідно до вказаного протоколу № 78 на засіданні наглядової ради були присутні: в.о. голови наглядової ради товариства - ОСОБА_3, в.о. членів наглядової ради товариства - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" Черненко Ю.С., що діє на підставі статуту. Повноваження члена наглядової ради Згурського В.А. припинено, у зв`язку із смертю.

Згідно з протоколом № 78 порядок денний засідання наглядової ради від 31.07.2019 складався з двох питань, а саме:

1) звіт правління Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова про результати фінансово-господарської діяльності та виконання фінансового плану за IІ квартал 2019 року та преміювання голови правління товариства за підсумками роботи за ІІ-й квартал 2019;

2) затвердження "Положення про передачу в оренду нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова".

За результатами голосування по першому питанню було вирішено: прийняти до відома звіт правління Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова про результати фінансово-господарської діяльності товариства та виконання фінансового плану Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова за IІ квартал 2019 року та відповідно до пункту 3.2 контракту, укладеного з головою правління Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова Проценком В.О., преміювати його за підсумками роботи товариства у ІІ кварталі 2019 року у сумі 126 010 грн. Голосували: "за" - ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 ; "проти" - ОСОБА_5 ; "утримались" - 0.

За результатами голосування по другому питанню було вирішено: затвердити Положення про передачу в оренду нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова; правлінню товариства в тижневий термін розробити проект примірного договору оренди нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова та про результати проінформувати на наступному засіданні наглядової ради товариства. Голосували: "за" - ОСОБА_3 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 , ОСОБА_1 ; "проти" - 0; "утримались" - Черненко Ю.С.

Склад наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова було затверджено у 2010 році, з того часу члени наглядової ради не переобирались.

3. Короткий зміст судових рішень

Рішенням Господарського суду міста Києва від 01.07.2021 у справі № 910/2606/21 позов задоволено повністю. Визнано недійсними з моменту прийняття усі рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, оформлені протоколом № 78 засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова від 31.07.2019.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що:

- акціонерні товариства, у статутному капіталі яких більше 50% акцій (часток) належать державі, до 06.01.2019 зобов`язані були привести склад наглядової ради у відповідність із вимогами саме Закону України від 16.11.2017 № 2210-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів", яким, зокрема, внесено зміни до частини 4 статті 53 Закону України від 17.09.2008 № 514-VI "Про акціонерні товариства";

- станом на дату прийняття спірних рішень, склад наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова не був приведений у відповідність до норм чинного законодавства, зокрема, Закону України від 17.09.2008 № 514-VI та Закону України від 16.11.2017 № 2210-VIII, а відтак рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, оформлені протоколом № 78 від 31.07.2019, прийняті неправомочним складом наглядової ради, що є підставою для визнання їх недійсними;

- підставою для визнання недійсними спірних рішень також є те, що такі рішення прийняті за участю, зокрема, виконуючого обов`язки голови наглядової ради та виконуючих обов`язки членів наглядової ради, позаяк, відповідно до частини 4 статті 51 Закону України від 17.09.2008 № 514-VI член наглядової ради повинен виконувати свої обов`язки особисто і не може передавати власні повноваження іншій особі. Доказів обрання вказаних осіб у встановленому чинним законодавством України порядку до складу наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова до матеріалів справи не надано;

- крім того скликання засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова виконуючим обов`язки голови наглядової ради не відповідало вимогам частини 2 статті 54 Закону України від 17.09.2008 № 514-VI, згідно з якою лише голова наглядової ради скликає засідання наглядової ради та головує на них;

- із системного аналізу статей 56-563 Закону України від 17.09.2008 № 514-VI слідує, що в акціонерному товаристві, у статутному капіталі якого більше 50% акцій (часток, паїв) належить державі, обов`язково створюються комітет з питань аудиту, комітет з винагород і комітет з питань призначень. Відповідно в складі наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова також обов`язково мали бути утворені комітет з питань аудиту, комітет з винагород і комітет з питань призначень;

- без відповідних пропозицій вказаних комітетів наглядова рада Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова на засіданні 31.07.2019 не мала повноважень приймати рішення про звіти правління Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, про результати фінансово-господарської діяльності товариства, про преміювання голови правління товариства та про затвердження Положення про передачу в оренду нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова.

Взявши до уваги те, що відповідачем належними засобами доказування не спростовано обставин прийняття неправомочним складом наглядової ради спірних рішень, суд першої інстанції погодився з твердженнями позивача про порушення його корпоративних прав, внаслідок прийняття зазначених рішень, зокрема, на управління, у зв`язку з чим задовольнив позовні вимоги.

Суд першої інстанції визнав необґрунтованими посилання відповідача на установчі документи товариства, а саме положення статуту Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, яким закріплено пролонгацію повноважень членів наглядової ради до прийняття загальними зборами відповідних рішень, оскільки, як зазначено судом першої інстанції вказані положення суперечать приписам частини 1 статті 53 Закону України від 17.09.2008 № 514-VI, згідно з якою у разі якщо у встановлений цим Законом строк загальними зборами не прийняті рішення, передбачені пунктами 17 та 18 частини другої статті 33 цього Закону, повноваження членів наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення загальних зборів.

Суд першої інстанції також відхилив посилання Державного концерну "Укроборонпром" на те, що волевиявлення представників позивача на засіданні наглядової ради 31.07.2019 відповідає прийнятим рішенням, оформленим протоколом наглядової ради № 78, як на підставу для відмови від позову через відсутність порушеного права, оскільки, як зазначив суд першої інстанції, особи, які не були призначені до вказаного колегіального органу за рішенням загальних зборів, в тому числі і позивача, не вправі вирішувати питання, що стосуються справ товариства.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2022 скасовано рішення Господарського суду міста Києва від 01.07.2021 у справі № 910/2606/21 та прийнято нове рішення, яким в задоволенні позову відмовлено.

Постанова суду апеляційної інстанції мотивована тим, що:

- на момент ухвалення спірного рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова питання корпоративного управління у цьому товаристві регулювалися трьома Законами України: "Про акціонерні товариства", "Про управління об`єктами державної власності", "Про особливості управління об`єктами державної власності в оборонно-промисловому комплексі";

- акціонерні товариства, у статутному капіталі яких більше 50% акцій (часток) належать державі, до 06.01.2019 зобов`язані були привести склад наглядової ради у відповідність із вимогами саме Закону України від 16.11.2017 № 2210-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів", яким, зокрема, внесено зміни до частини 4 статті 53 Закону України від 17.09.2008 № 514-VI "Про акціонерні товариства". Тому Відкрите акціонерне товариство "Меридіан" ім. С. П. Корольова мало привести свій статут у відповідність до вимог частини 4 статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" у термін до 06.01.2019;

- суд апеляційної інстанції погодився з висновком суду першої інстанції про те, що станом на дату прийняття спірного рішення склад наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова не був приведений у відповідність до норм чинного законодавства, зокрема, Закону України "Про акціонерні товариства" та Закону України від 16.11.2017 № 2210-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо спрощення ведення бізнесу та залучення інвестицій емітентами цінних паперів";

- оскільки склад наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова було затверджено у 2010 році і з того часу члени наглядової ради не переобирались, тому відповідно до вимог Закону України "Про акціонерні товариства" наглядова рада мала обмежену компетенцію, тобто не мала права ухвалювати рішення, не пов`язані з питаннями щодо організації її переобрання, у тому числі й спірні рішення, оформлені протоколом від 31.07.2019 № 78;

- враховуючи доводи позивача щодо наявності порушень норм Закону України "Про акціонерні товариства" під час проведення засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, оформленого протоколом № 78 від 31.07.2019, не вбачається, яким саме чином спірні рішення, прийняті на засіданні, порушують права позивача як акціонера товариства та члена наглядової ради товариства на участь в управлінні товариством;

- суд першої інстанції не дав належної правової оцінки обставинам справи, зокрема про те, що на засіданні наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова 31.07.2019 були присутні: в.о. голови наглядової ради товариства ОСОБА_3, в.о. члени наглядової ради товариства ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_4 та представник Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" Черненко Ю.С. Повноваження члена наглядової ради Згурського В.А. припинено, у зв`язку зі смертю;

- у цій справі позивач (акціонер Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова) стверджує про порушення порядку формування наглядової ради, що, на його думку, є підставою для визнання незаконними будь-яких рішень цього органу, незалежно від їх змісту. Такий підхід може суттєво дестабілізувати та заблокувати роботу товариства у випадку триваючого корпоративного конфлікту між двома акціонерами, він може призвести до непропорційного втручання суду у питання корпоративного управління та господарської діяльності товариства;

- позивачем не доведено суду взаємозв`язку між прийняттям рішень на засіданні наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, оформлених протоколом № 78 від 31.07.2019, та порушенням будь-яких прав позивача на участь в управлінні товариством;

- суд апеляційної інстанції вважав недоведеними обставини яким чином скасування спірних рішень наглядової ради відновить права та законні інтереси акціонера, зацікавленого у приведенні статуту товариства у відповідність до вимог закону, обранні наглядової ради за новою процедурою, включенні до її складу незалежних директорів;

- суд апеляційної інстанції зазначив, що приймаючи рішення суд першої інстанції не врахував інтереси самого товариства та його інших учасників, тобто не дотримав балансу інтересів учасників товариства і самого товариства, про що неодноразово зазначав Верховний Суд. З огляду на предмет та підстави позову місцевий господарський суд не встановив, які саме негативні наслідки для прав та законних інтересів позивача мають спірні рішення наглядової ради. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції не встановив, в чому саме полягало порушення прав та/або законних інтересів Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" з урахуванням змісту ухвалених рішень та яким чином визнання недійсними вказаних рішень могло захистити (відновити) порушене право чи інтерес позивача.

4. Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи касаційної скарги. Доводи інших учасників справи

У касаційній скарзі скаржник просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2022 та залишити в силі рішення Господарського суду міста Києва від 01.07.2021 у даній справі.

Підставою касаційного оскарження Товариством з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" зазначено пункти 1, 3 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України, а саме:

- застосування судом апеляційної інстанції частин 2, 4 статті 54 Закону України "Про акціонерні товариства" без урахування правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 28.07.2022 у справі № 910/2607/21;

- відсутність висновку Верховного Суду у подібних правовідносинах щодо питання застосування у взаємозв`язку статей 2, 25, 52, 53 Закону України "Про акціонерні товариства", статті 11-2 Закону України "Про управління об`єктами державної власності" та статей 15, 16 Цивільного кодексу України в аспекті того, що право акціонера на участь в управлінні товариством, в якому державі належить 50% + 1 акція, реалізується через діяльність наглядової ради, саме до складу якої включено більшість незалежних членів, що є складовою корпоративного права такого акціонера; діяльність неправомочного складу наглядової ради, в тому числі прийняття таким неправомочним органом управління рішень, що стосуються справ товариства, порушує законні права акціонера, що виражені у правомірних очікуваннях на управління товариством у відповідності до вимог Закону України "Про акціонерні товариства", Закону України "Про управління об`єктами державної власності".

Касаційна скарга обґрунтована тим, що:

- судом апеляційної інстанції неправильно застосовано статті 2, 25, 52, 53 Закону України "Про акціонерні товариства", статтю 112 Закону України "Про управління об`єктами державної власності" у взаємозв`язку зі статтями 15, 16 Цивільного кодексу України, які регулюють право акціонера на управління товариством, у тому числі через діяльність правомочного складу наглядової ради;

- судом апеляційної інстанції залишено поза увагою те, що право акціонера (у тому числі який володіє менше ніж 50% акцій товариства) на участь в управлінні товариством, в якому державі належить 50%+1 акцій, реалізується через діяльність наглядової ради, саме до складу якої включено більшість незалежних членів, що є складовою корпоративного права такого акціонера. Діяльність неправомочного складу наглядової ради, у тому числі прийняття таким неправомочним органом управління рішень, що стосуються справ товариства, порушує законні права акціонера, що виражені в правомірних очікуваннях на управління товариством у відповідності до вимог Закону України "Про акціонерні товариства", Закону України "Про управління об`єктами державної власності ". Спірним рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова порушене право позивача, як акціонера на участь в управлінні, що реалізується через діяльність наглядової ради, саме до складу якої включено більшість незалежних членів, є складовою корпоративного права, на захист якого поширюються гарантії, передбачені частиною 4 статті 13, статтею 41 Конституції України;

- враховуючи той факт, що наглядова рада Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова не переобиралась з 2010 року, єдиним належним та ефективним способом захисту прав позивача на управління товариством є оскарження спірного рішення наглядової ради товариства у судовому порядку;

- суд апеляційної інстанції неправильно застосувавши приписи статей 13, 41, 116 Конституції України, статей 2, 25, 52, 53 Закону України "Про акціонерні товариства", статті 112 Закону України "Про управління об`єктами державної власності", статей 15, 16 Цивільного кодексу України дійшов неправильного висновку про відсутність порушеного права позивача на участь в управлінні товариством. Такі висновки апеляційного господарського суду по суті нівелюють необхідність дотримання положень статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства", статті 112 Закону України "Про управління об`єктами державної власності" щодо імперативних вимог про включення до складу наглядової ради товариства незалежних директорів та неможливість пролонгації повноважень наглядової ради товариства, чим по суті узаконює діяльність неправомочного органу управління товариства без права акціонера впливати на діяльність такого органу;

- суд апеляційної інстанції не надав жодної оцінки встановленим судом першої інстанції обставинам щодо неправомочності наглядової ради товариства під час скликання, яке здійснювалось виконуючим обов`язки голови, а не головою, та прийняття спірних рішень, більшість членів яких лише виконували обов`язки членів, а не були обрані членами. Внаслідок викладеного судом апеляційної інстанції порушено приписи частин 2, 4 статті 54 Закону України "Про акціонерні товариства";

- судом апеляційної інстанції не взято до уваги те, що сама по собі суперечлива поведінка особи без встановлення мети та наслідків, до яких призвела така поведінка особи при здійсненні нею прав, не є підставою для відмови у позові. Взяття участі позивачем у засіданні наглядової ради не свідчить про суперечливу поведінку. Протокол, яким оформлено спірні рішення наглядової ради, не містить інформації про хід обговорення питання порядку денного засідання наглядової ради, тому участь позивача з метою вираження своєї позиції щодо неправомочності наглядової ради не може вважатись суперечливою поведінкою. Сама констатація судом апеляційної інстанції того факту, що представник позивача брав участь у роботі наглядової ради не свідчить про згоду позивача зі складом наглядової ради та відмову позивача від подальшого оскарження такого рішення, та ґрунтується на припущеннях.

Третя особа подала відзив на касаційну скаргу позивача, в якому просить залишити її без задоволення та закрити касаційне провадження у справі.

Відзив на касаційну скаргу мотивовано тим, що:

- суд апеляційної інстанції при прийнятті оскаржуваної постанови не застосував приписи частин 2, 4 статті 54 Закону України "Про акціонерні товариства", Верховний Суд у постанові від 28.07.2022 у справі № 910/2607/21 теж не розглядав питання застосування зазначених норм, тому посилання позивача щодо неврахування висновків Верховного Суду у вказаній постанові щодо зазначених норм не відповідає дійсності;

- не відповідають дійсності доводи скаржника про відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування статті 53 Закону України "Про акціонерні товариства" у співвідношенні зі статтею 112 Закону України "Про управління об`єктами державної власності", з огляду на наявність постанов Верховного Суду від 15.06.2022 у справі № 910/6685/21 та від 28.07.2022 у справі № 910/2607/21;

- скаржник у своїй касаційній скарзі посилається на безпідставність застосування судом апеляційної інстанції "концепції заборони суперечливої поведінки", однак апеляційний господарський суд таку концепцію не застосовував;

- враховуючи, що представник акціонера приймав участь у засіданні наглядової ради та прийнятті нею рішень, право акціонера на участь в управлінні акціонерним товариством, визначене статтею 116 Цивільного кодексу України та статтею 25 Закону України "Про акціонерні товариства" порушуватися не може.

5. Позиція Верховного Суду

Перевіряючи правильність застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального та процесуального права, в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, Суд не вбачає підстав для задоволення касаційної скарги, з огляду на таке.

За змістом положень статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Відповідно до статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з частиною 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 4 Господарського процесуального кодексу України в чинній редакції право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Зазначені норми визначають об`єктом захисту порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес.

Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Отже, порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи до суду за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту. Особа, права якої порушено, може скористатись не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права, який має відповідати тим фактичним обставинам, які склалися, виходячи із тих відносин, які відповідають відповідним нормам права.

Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушеного права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Особа, яка звертається до суду з позовом, реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 4 Господарського процесуального кодексу України право на судовий захист, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право та/або охоронюваний законом інтерес порушені особою, до якої пред`явлений позов, тобто, вказує у позові власне суб`єктивне уявлення про її порушене право та/або охоронюваний інтерес та спосіб його захисту, а також зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права/інтересу. У свою чергу, суд має перевірити ці доводи позивача, на яких ґрунтуються заявлені вимоги.

Звертаючись з позовом за захистом порушеного права, позивач має обрати спосіб захисту, який відповідає змісту права, що порушене й буде здатний таке право поновити; обраний спосіб захисту має бути передбачений положеннями статті 15 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України, або ж визначений іншим законом чи укладеним між сторонами договором. Законодавчі обмеження матеріально правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та статті 13 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Вирішуючи переданий на розгляд господарського суду спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов.

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги (такий правовий висновок Верховного Суду викладений у постановах від 19.09.2019 у справі № 924/831/17, від 28.11.2019 у справі № 910/8357/18, від 22.09.2022 у справі № 924/1146/21, від 06.10.2022 у справі № 922/2013/21, від 17.11.2022 у справі № 904/7841/21).

Згідно з усталеною практикою Верховного Суду рішення наглядової ради акціонерного товариства можуть бути оскаржені в судовому порядку акціонером акціонерного товариства шляхом пред`явлення позову про визнання його недійсним, якщо таке рішення не відповідає вимогам законодавства та порушує права та/або законні інтереси учасника (акціонера) товариства - заявника такого позову (позивача). Відповідачем за таким позовом є саме акціонерне товариство.

Учасники товариства (акціонери), а також інші особи, права та законні інтереси яких порушені рішенням наглядової ради чи виконавчого органу товариства, вправі оскаржити до суду відповідні рішення як акти, оскільки наглядова рада та виконавчий орган товариства є його органами управління, що приймають обов`язкові для виконання рішення. Це відповідає також нормі статті 55 Конституції України.

Разом з тим, виходячи з положень, закріплених у статтях 15, 16 Цивільного кодексу України, у частині 1 статті 50 Закону України "Про акціонерні товариства" та статті 4 Господарського процесуального кодексу України, акціонер акціонерного товариства, який звертається до суду з таким позовом (про визнання недійсним рішень наглядової ради, загальних зборів акціонерів) має обґрунтувати, яке його право та/або охоронюваний законом інтерес порушене спірними рішеннями органів управління акціонерного товариства та зазначити, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення його порушеного права/інтересу. Натомість господарський суд при вирішенні такого корпоративного спору повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати питання щодо наявності чи відсутності факту їх порушення або оспорювання спірними рішеннями.

Суд зазначає, що акціонер не може оскаржити будь-яке рішення будь-яких зборів чи наглядової ради тільки через наявність у нього статусу акціонера без обґрунтування, чим саме оспорюване ним рішення органу управління акціонерного товариства порушує його права та/або законні інтереси. При цьому посилання позивача (акціонера) в обґрунтування позовних вимог про визнання недійсними рішень наглядової ради та/або загальних зборів акціонерів на порушення його корпоративних прав на участь в управлінні товариством свідчить про загальний, абстрактний характер таких порушень. Такі посилання позивача є недостатніми для висновку про доведеність факту порушення його прав та/або інтересів спірними рішеннями.

Так, з метою отримання судового захисту шляхом визнання недійсними саме рішень наглядової ради та/або рішень загальних зборів акціонер не може абстрактно та загально посилатися на порушення свого права на участь в управлінні, а має обґрунтувати конкретне несправедливе обмеження (порушення) його безпосередніх прав чи інтересів прийнятими рішеннями, що оскаржується, а також співмірність обраного способу захисту (відновлення становища, яке існувало до прийняття оскаржуваного рішення) зі стверджуваним порушенням. Оскаржувані рішення органів управління акціонерного товариства можуть бути визнані недійсними лише у разі, якщо вони прямо (а не опосередковано чи потенційно) впливають на права чи законні інтереси акціонера та порушують їх та за умови, що буде дотримано справедливий баланс між індивідуальними та загальними інтересами, що залежить від всіх обставин у кожному окремому випадку. При цьому позивач повинен довести, що існує безпосередній зв`язок між стверджуваним порушенням та прийнятими оскаржуваними ним рішеннями органів управління акціонерного товариства.

Такий правовий висновок Верховного Суду викладений у постанові від 06.10.2022 у справі № 922/2013/21.

Викладене узгоджується з усталеною позицією у судовій практиці, що не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень (пункт 38 постанови Великої Палати Верховного Суду від 03 грудня 2019 року у справі № 904/10956/16). Наведене також прямо випливає із змісту норми абзацу 2 частини 1 статті 50 Закону України "Про акціонері товариства", яка визначає, що суд має право з урахуванням усіх обставин справи залишити в силі оскаржуване рішення, якщо допущені порушення не порушують законні права акціонера, який оскаржує рішення.

Як зазначалось вище, в обґрунтування заявлених позовних вимог про визнання недійсними спірних рішень наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, оформлених протоколом № 78 від 31.07.2019, позивач посилався на порушення його корпоративних прав - на участь в управлінні товариством.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що спірними рішеннями наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, оформленими протоколом № 78 від 31.07.2019, було вирішено: прийняти до відома звіт правління Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова про результати фінансово-господарської діяльності товариства та виконання фінансового плану Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова за IІ квартал 2019 року та відповідно до пункту 3.2 контракту, укладеного з головою правління Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова Проценком В.О., преміювати його за підсумками роботи товариства у ІІ кварталі 2019 року у сумі 126 010 грн; затвердити Положення про передачу в оренду нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова; правлінню товариства в тижневий термін розробити проект примірного договору оренди нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова та про результати проінформувати на наступному засіданні наглядової ради товариства.

Судом апеляційної інстанції вірно зазначено те, що враховуючи доводи позивача щодо наявності порушень норм Закону України "Про акціонерні товариства" під час проведення засідання наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, оформленого протоколом № 78 від 31.07.2019, не вбачається, яким саме чином спірні рішення, прийняті на засіданні, порушують права позивача як акціонера товариства та члена наглядової ради товариства на участь в управлінні товариством відповідача.

Так, спірні рішення наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова щодо прийняття до відома звіту правління товариства про результати фінансово-господарської діяльності товариства та виконання фінансового плану заІ квартал 2019 року, не є рішеннями ухваленими по суті, які б мали остаточний характер та відповідні наслідки для самого товариства і його акціонерів, оскільки такі рішення стосується "прийняття до відома" інформації, яка міститься у звіті товариства (тобто документів, що містять відомості про результати його діяльності) та його органів, які в подальшому підлягають затвердженню загальними зборами акціонерів, або прийняття відповідної інформації про діяльність органів товариства до відома тощо (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів судової палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду від 15.06.2022 у справі № 910/6685/21).

Отже, відсутнє порушене право позивача на управління товариством спірними рішеннями в зазначеній частині, оскільки реалізація такого права можлива Товариством з обмеженою відповідальністю "Меридіан союз" в порядку прийняття участі на загальних зборах акціонерів Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова шляхом голосування з питання затвердження звіту правління товариства.

Позивачем не зазначено конкретні негативні наслідки для його прав та законних інтересів, внаслідок прийняття наглядовою радою Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова рішень з вказаних питань.

Крім того, позивачем до позовної заяви не додано Положення про передачу в оренду нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, не зазначено яким чином затвердження Положення про передачу в оренду нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова та прийняття рішення про зобов`язання правління товариства в тижневий термін розробити проект примірного договору оренди нерухомого майна Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, порушують права позивача, які конкретні права позивача; позивачем не зазначено конкретні негативні наслідки для його прав та законних інтересів, внаслідок прийняття наглядовою радою Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова рішень з вказаних питань, та яким чином відновиться його становище, яке існувало до прийняття спірних рішень з таких питань.

Таким чином, встановивши, що позивач у даній справі в обґрунтування позову про визнання недійсними спірних рішень наглядової ради посилався на порушення його корпоративних прав на участь в управлінні товариством, що свідчить про загальний, абстрактний характер таких порушень, та не обґрунтував конкретне несправедливе обмеження (порушення) його безпосередніх прав чи інтересів прийнятими рішеннями наглядової ради, співмірність обраного способу захисту (відновлення становища, яке існувало до прийняття оскаржуваного рішення) зі стверджуваним порушенням, суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову у позові.

Як зазначалось вище, з метою отримання судового захисту шляхом визнання недійсним саме рішень наглядової ради акціонер має обґрунтувати конкретне несправедливе обмеження (порушення) його безпосередніх прав чи інтересів прийнятими рішеннями, що оскаржується, а також співмірність обраного способу захисту (відновлення становища, яке існувало до прийняття оскаржуваного рішення) зі стверджуваним порушенням. Таке обґрунтування повинно міститись у позовній заяві.

Натомість, позивач, звертаючись з касаційною скаргою, викладає у ній нові обґрунтування порушення його безпосередніх прав прийнятими спірними рішеннями наглядової ради Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім. С. П. Корольова, та, відповідно, з урахуванням таких обґрунтувань просить надати відповідний висновок Верховного Суду. Однак, враховуючи приписи частини 3 статті 300 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої у суді касаційної інстанції не приймаються і не розглядаються вимоги, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Зміна предмета та підстав позову у суді касаційної інстанції не допускається. Такі нові обґрунтування, зазначені скаржником, фактично є зміною підстав позову, які не можуть бути розглянуті судом касаційної інстанції. Тому у Суду відсутні підстави для формування висновку Верховного Суду щодо застосування норм права, зазначених скаржником.

Суд відхиляє аргументи скаржника про те, що суд апеляційної інстанції застосував частини 2, 4 статті 54 Закону України "Про акціонерні товариства" без урахування правового висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 28.07.2022 у справі № 910/2607/21, оскільки у зазначеній постанові Верховний Суд не формував правового висновку щодо застосування вказаних скаржником норм права.

Помилковим є посилання позивача в касаційній скарзі на те, що підставою для відмови у позові було застосування судом апеляційної інстанції доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), оскільки, як вбачається з оскаржуваної постанови, суд апеляційної інстанції не застосовував зазначену доктрину, у тому числі, і як підставу для відмови у позові.

Суд зазначає, що аргументи скаржника фактично зводяться до намагання здійснити переоцінку доказів та прохання надати нову оцінку доказам у справі, що в силу вимог статті 300 Господарського процесуального кодексу України виходить за межі повноважень Верховного Суду.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

Пунктом 1 частини 1 статті 308 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу - без задоволення.

Суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань (стаття 309 Господарського процесуального кодексу України).

З огляду на наведене, Верховний Суд дійшов висновку про необхідність залишення касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" без задоволення, а постанови суду апеляційної інстанції залишення без змін.

7. Судові витрати

З огляду на те, що Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Меридіан Союз" залишити без задоволення.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2022 у справі № 910/2606/21 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н.М. Губенко

Судді Г.О. Вронська

І.Д. Кондратова