ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2022 рокуСправа № 912/1284/22

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Поліщук Г.Б., за участю секретаря судового засідання Ліподат Я.В., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження матеріали справи №912/1284/22

за позовом Заступника керівника Голованівської окружної прокуратури, 26500, Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Голованівськ, вул. Паркова, 13 в інтересах держави в особі

1. Східного офісу Державної аудиторської служби, 49101, Дніпропетровська область, м. Дніпро, вул. Володимира Антоновича, 22, корп. 2 в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, 25006, м. Кропивницький, вул. Архітектора Паученка, 64/53

2. Голованівської селищної ради, 26500, Кіровоградська область, Голованівський район, смт. Голованівськ, вул. Соборна, 48

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія", 25006, м. Кропивницький, вул. Велика Перспективна, 78

про визнання недійсними додаткових угод, стягнення 105 323,40 грн

за участю представників:

від прокуратури - Ледовська Т.В., посвідчення № 058782 від 17.12.2020;

від позивача 1 - Тодорова О.Л., витяг;

від позивача 2 - участі не брали;

від відповідача - Добровольська В.В., довіреність № 32/07 від 17.105.2022.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Заступника керівника Голованівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Східного офісу Державної аудиторської служби, в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, Голованівської селищної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" з вимогами про:

- визнання недійсною додаткову угоду №1 від 20.08.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ();

- визнання недійсною додаткову угоду №2 від 17.09.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ();

- визнання недійсною додаткову угоду №3 від 18.10.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ();

- визнання недійсною додаткову угоду №4 від 19.10.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ();

- визнання недійсною додаткову угоду №5 від 18.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ();

- визнання недійсною додаткову угоду №6 від 19.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ();

- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" на користь бюджету безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 105 323,40 грн на розрахунковий рахунок: UA0023236, МФО 820172, ДКСУ в м. Київ, , отримувач Голованівська селищна рада (, вул. Соборна, 48, смт. Голованівськ, Голованівський район, Кіровоградська область, 26500);

- з покладанням на відповідача витрат по сплаті судового збору.

В обґрунтування позовних вимог прокурором зазначено про те, що оспорювані додаткові угоди суперечать п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", оскільки укладені без належного підтвердження коливання цін на ринку в період виконання умов договору. У зв`язку з чим на підставі додаткових угод надміру безпідставно сплачено бюджетних коштів на загальну суму 105 323,40 грн.

Ухвалою від 26.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №912/1284/22 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 20.10.2022 об 12:00 год.

17.10.2022 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву від 14.10.2022 №1888/07, у якому заперечено позовні вимоги повністю. Відповідач зазначає, що оскаржувані Додаткові угоди підписані сторонами на підставі експертних висновків Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати, які є належним обґрунтуванням внесення змін до Договору в частині вартості електроенергії. Також, відповідач зазначає, що прокурором невірно обрано спосіб захисту, а також стверджує про відсутність у прокурора повноважень на проведення моніторингу закупівель та надання висновків.

18.10.2022 на офіційну електронну адресу суду (без КЕП) (поштою 21.10.2022) від Голованівської селищної ради надійшла заява від 17.10.2022 №04-13/111, за змістом якої позивач 2 підтримує позовні вимоги прокурора у повному обсязі. Крім того, позивачем 2 у поданій заяві викладено клопотання про розгляд справи без участі представника позивача 1.

Ухвалою від 20.10.2022 підготовче засідання відкладено до 15.11.2022 о 14:30 год.

24.10.2022 від Голованівської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив від 21.10.2022 № 12.54-71-4675вих-22, у якій прокурор підтримує позовні вимоги.

26.10.2022 від Східного офісу Держаудитслужби надійшли пояснення б/н та б/д, за змістом яких позивач 1 підтримує заявлені прокурором позовні вимоги в повному обсязі.

Підготовче засідання у даній справі, яке було призначено на 15.11.2022 на 14:30 год, не відбулося, оскільки протягом часу, визначеного судом для проведення засідання по даній справі, зокрема, у період з 14:22 по 18:21 у Кіровоградській області тривала повітряна тривога.

Ухвалою від 16.11.2022 підготовче засідання призначено на 29.11.2022 о 15:00 год.

Ухвалою господарського суду від 29.11.2022 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті на 13.12.2022 о 15:00 год.

В судовому засіданні 13.12.2022 досліджено докази у справі.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши присутніх в судовому засіданні прокурора та представників позивача 1 та відповідача, господарський суд встановив наступні обставини.

Голованівською селищною радою проведено переговорну процедуру UА-2021-03-23-006233-с щодо закупівлі електричної енергії ДК 021:2015:09310000-5 - "Електрична енергія" у кількості 150 000 кВт з очікуваною вартістю 600 000 грн з ПДВ.

В подальшому, між Голованівською селищною радою Голованівського району Кіровоградської області (Споживач) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" (Постачальник) укладено Договір про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 (далі - Договір, а.с. 40-47).

Відповідно до п. 2.1. Договору, Постачальник зобов`язується постачати Споживачу код ДК 021:2015-09310000-5 - Електрична енергія (електрична енергія) для забезпечення потреб електроустановок Споживача, а Споживач зобов`язується прийняти та оплатити цю електричну енергію, на умовах цього Договору. Договірні обсяги закупівлі електричної енергії за цим Договором визначені в Додатку №1 до Договору (п. 2.2 Договору).

Строк (термін) поставки (передачі) товарів: до 31.12.2021 року (п. 3.1 Договору).

Згідно з п. 5.1 - 5.2. Договору загальна вартість цього Договору становить 500 000 грн, крім того ПДВ - 100 000,00 грн, разом з ПДВ - 600 000,00 грн. Ціна за 1 кВт.год. електричної енергії за цим договором становить 3,33 грн без ПДВ, ПДВ 0,67 грн, разом з ПДВ 4,00 грн та складається з: закупівельної ціни на ринку електричної енергії; регульованого тарифу на передачу електричної енергії, затвердженого у встановленому порядку; тарифу на послуги з розподілу електричної енергії; тарифу (маржі) постачальника електричної енергії.

Підпунктом 2 пункту 5.4. Договору, сторонами погоджено, що істотні умови договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язання сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема у разі коливання ціни товару на ринку в межах до 10% від ціни за одиницю товару, зацікавлена сторона ініціює внесення змін у договір щодо зміни ціни за одиницю товару. Наявність факту коливання ціни товару на ринку підтверджується довідкою(ми) або листом(ми), (завіреними копіями цих довідки(ок) або листа(ів)) відповідних органів установ, організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку. До розрахунку ціни за одиницю товару приймається ціна щодо розміру ціни за товар на момент укладання договору (з урахуванням внесених раніше змін до Договору про закупівлю) та на момент звернення до вказаних органів, установ, організацій, що підтверджує коливання (зміни) цін на ринку товару, що є предметом закупівлі за Договором.

Договір набуває чинності з 01.04.2021 та діє до 31.12.2021, а в частині розрахунків діє до повного виконання Сторонами взятих на себе зобов`язань за цим договором (п. 14.1 Договору).

Договір підписаний сторонами та скріплений печатками.

Додатком № 1 до Договору визначено договірні обсяги закупівлі електричної енергії (а.с. 48).

Додатком №2 до Договору визначено порядок розрахунків (а.с. 49-50).

Заявою-приєднанням від 29.03.2021, яка є Додатком 3 до Договору визначено, що початок постачання електроенергії здійснюється з 01.04.2021 (а.с. 51).

Водночас, сторонами договору окремо вартість кожної складової ціни не визначено.

В подальшому, між Споживачем та Постачальником укладено Додаткові угоди №1-6, якими збільшено ціну за одиницю товару з 4 грн за 1 кВт/год до 6,1596 грн за 1 кВт/год, з одночасним зменшенням кількості одиниць товару, а саме додатковими угодами:

- №1 від 20.08.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 4,4 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг зменшено до 143 300 кВт/год.;

- №2 від 17.09.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 4,6002 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 140 800 кВт/год.;

- №3 від 18.10.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 4,9682 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 139 800 кВт/год.;

- №4 від 19.10.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 5,1 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 137 800 кВт/год.;

- №5 від 18.11.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 5,60484 грн за 1 кВт/год., плановий обсяг постачання зменшено до 131 300 кВт/год.;

- №6 від 19.11.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 6,1596 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 125 600 кВт/год.

Таким чином, за твердженням прокурора внаслідок укладення додаткових угод №1-6 збільшено ціну за одиницю товару з 4 грн за 1 кВт/год. до 6,1596 грн за 1 кВт/год, тобто на 2,1596 грн (на 54% більше від первинної ціни), при цьому, кількість кВт*год електричної енергії зменшено.

Листом від 09.08.2022 прокуратура зверталась до Голованівської селищної ради із запитом про надання належним чином завірених копій договору від 29.03.2021 №04-32 про постачання/закупівлю електричної енергії споживачу, додаткових угод до нього, листів ТОВ "КОЕК" на підставі яких укладено вищевказані додаткові угоди, експертних висновків Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати, актів прийому-передачі поставленої електроенергії та квитанцій про оплату отриманої електричної енергії та просила повідомити про вжиття заходів щодо усунення порушень зазначених в листі та зазначити чи планує заклад самостійно вживати заходи на захист інтересів держави шляхом їх усунення в судовому порядку та позицію, щодо можливого представництва інтересів прокурором (а.с. 127-128).

На вказаний лист Голованівська селищна рада надала запитувані документи та зазначила, що заходи щодо визнання в судовому порядку стягнення надмірно сплачених коштів з постачальника не вживались, при цьому підтримала позицію щодо можливого представництва інтересів прокурором (а.с. 129).

Крім того, на запит прокурора від 30.08.2022 Голованівською селищною радою Голованівського району Кіровоградської області повідомлено, що розрахунки з постачальником електричної енергії за договором від 29.03.2021 №04-32 проводились за кошти місцевого бюджету Голованівської селищної ради (а.с. 126).

Згідно листа від 20.09.2022 прокуратура зверталась до Східного офісу Державної аудиторської служби та Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області з запитом про проведення моніторингу публічної закупівлі UA-2021-03-23-006233-с проведеної Голованівською селищною радою (а.с. 131-133).

У відповідь на вказаний лист Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області повідомлено прокуратуру в листі від 18.11.2021 № 041131-17/4514-2021, що вказаною установою розпочато проведення моніторингу даної закупівлі. Згідно висновку про результати моніторингу, виявлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель керуючись ст.ст. 5, 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", статтею 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявленого порушення вимог пункту 5 частини 5 статті 41 Закону шляхом приведення істотних умов Договору до вимог законодавства у сфері закупівель, зокрема зменшення ціни за 1 кВт/год електричної енергії до рівня, визначеного сторонами на дату підписання додаткової угоди №3 від 18.10.2021 до Договору та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів (а.с. 134-136).

17.08.2022 прокуратурою направлено позивачу Східному офісу Державної аудиторської служби, Управлінню Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області повідомлення в порядку ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" (а.с. 143).

Прокурор зазначає, що внаслідок укладення Споживачем та Постачальником Додаткових угод №1 від 20.08.2021, №2 від 17.09.2021, №3 від 18.10.2021, №4 від 19.10.2021, №5 від 18.11.2021, №6 від 19.11.2021 до Договору про постачання електричної енергії збільшено ціну за одиницю товару з 4 грн за 1 кВт/год до 6,1596 грн за 1 кВт/год, тобто на 2,1596 грн (на 54% більше від первинної ціни), при цьому кількість кВт/год електричної енергії суттєво зменшено, що й стало підставою для звернення прокурора з даним позовом до суду.

Згідно з частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частиною третьою статті 215 Цивільного кодексу України передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Згідно з абзацом 1 частини першої статті 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, встановлені у статті 203 Цивільного кодексу України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх і непрацездатних дітей.

Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив Цивільному кодексу України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Відповідно до статті 43 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено випадки нікчемності договору про закупівлю, а саме договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Частиною четвертою статті 41 цього Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Поряд з цим, частиною п`ятою вказаної статті Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії (пункт 2 частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі").

Водночас, статтею 43 Закону України "Про публічні закупівлі", якою встановлено підстави нікчемності договору про закупівлю, не передбачено серед правових підстав нікчемності договору порушення сторонами вимог частини п`ятої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі".

Враховуючи викладене, позовна вимога про визнання недійсними додаткових угод є належним і ефективним способом захисту інтересів держави внаслідок укладення незаконного правочину.

Положеннями статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Статтею 41 Закону України "Про публічні закупівлі" (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм ЦК України та ГК України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Статтею 632 Цивільного кодексу України визначено, що ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Станом на момент підписання договору про закупівлю сторонами погоджені всі істотні умови - предмет, ціна та строк виконання зобов`язань за договором відповідно до вимог частини третьої статті 180 ГК України та Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до частини першої статті 651 Цивільного кодексу України зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Закон "Про публічні закупівлі" не містить виключень з цього правила.

Отже, зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов:

- відбувається за згодою сторін;

- порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації);

- підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником);

- ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10 %;

- загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, якими суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

Відповідно до ст. 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Разом з тим, судом відзначається, що у ч. 2 ст. 712 Цивільного кодексу України передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін. Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 Цивільного кодексу України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Коливання цін на ринку повинно розцінюватися саме після підписання договору, оскільки ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" урегульовано саме зміну істотних умов у разі виникнення такого явища, як коливання ціни на ринку.

Виходячи із викладеного, внесення змін до договору є правомірним лише у випадку документального підтвердження коливання ціни на товар у період з моменту укладення договору до моменту укладення додаткової угоди (або отримання пропозиції про її укладення).

При цьому існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинні бути доведені належними та допустимими доказами та такі коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.

Оскільки, законодавством у сфері публічних закупівель конкретну особу, наділену повноваженнями надавати інформацію на підтвердження коливання ціни товару на ринку, не визначено, як і не визначено форму/вигляд інформації щодо такого коливання, то, виходячи з норм чинного законодавства, до суб`єктів надання такої інформації можна віднести, зокрема, Державну службу статистики України, на яку постановою КМУ № 442 від 10.09.2014 року "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" покладено функцію з контролю за цінами в частині здійснення моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку; державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків", яке на замовлення суб`єкта господарювання виконує цінові/товарні експертизи, зокрема, щодо відповідності ціни договору наявній кон`юнктурі певного ринку товарів; Торгово-промислову палату України, яка у межах власних повноважень надає послуги щодо цінової інформації.

Водночас, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження; документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.

На підтвердження наявності підстав для укладення Додаткових угод відповідачем надано такі висновки Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати:

- Додаткова угода № 1 від 20.08.2021 ціна за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 4,4 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 143 300 кВт/год - експертний висновок №В-554/20 від 06.08.2021;

- Додаткова угода №2 від 17.09.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 4,6002 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 140 800 кВт/год - експертний висновок №В-628 від 10.09.2021;

- Додаткова угода №3 від 18.10.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 4,9682 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 139 800 кВт/год - експертний висновок №В-667/1 від 27.09.2021;

- Додаткова угода №4 від 19.10.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 5,1 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 137 800 кВт/год - експертний висновок №В-700/4 від 06.10.2021;

- Додаткова угода №5 від 18.11.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 5,60484 грн за 1 кВт/год., плановий обсяг постачання зменшено до 131 300 кВт/год - експертний висновок №В-792 від 29.10.2021;

- Додаткова угода №6 від 19.11.2021 ціну за 1 кВт/год електричної енергії збільшено до 6,1596 грн за 1 кВт/год, плановий обсяг постачання зменшено до 125 600 кВт/год - експертний висновок № В-817/2 від 03.11.2021.

Господарський суд вважає, що зазначені висновки Кіровоградської регіональної торгово-промислової палати не є тим документом, який підтверджує коливання (збільшення чи зменшення ціни за одиницю товару на ринку) за період з дати укладення основного Договору до дати укладання оскаржуваних Додаткових угод до Договору, що дає підстави зробити висновок про необґрунтоване збільшення ціни Договору та підстави для визнання недійсними оскаржуваних Додаткових угод.

Аналогічний правовий висновок, викладений у постанові №924/674/21 від 15.06.2022 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду.

Крім того, суд зауважує, що відповідач помилково тлумачить положення п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України "Про публічні закупівлі" як достатню для обох сторін підставу для збільшення ціни товару.

Будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки. При цьому, така відмова покупця не надає постачальнику права в односторонньому порядку розірвати договір.

Отже, позивач мав беззаперечне право на отримання електроенергії по ціні, визначеній в укладеному сторонами договорі. У справі, що розглядається встановлено, що без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" про збільшення ціни позивач підписав додаткові угоди №№ 1-6 внаслідок чого ціна електроенергії значно збільшився, а обсяг поставки електроенергії за договором істотно зменшився.

Зазначене підтверджує нівелювання результатів відкритих торгів та втрату державою можливості скористатися пропозиціями інших учасників відкритих торгів, оскільки запропонована переможцем ціна електроенергії не відповідає встановленій з самого початку договором, укладеним внаслідок відкритих торгів.

Верховним Судом у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 наголошено, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статтею 3 Закону України "Про публічні закупівлі".

Перемога в тендері (закупівля за кошти місцевого бюджету) та укладення договору за однією ціною та її подальше підвищення на 54 %, шляхом укладення додаткових угод №№ 1-6 (третя, четверта та п`ята та шоста з яких укладені через день) є недобросовісною діловою практикою з боку продавця, та свідчить про свідоме заниження цінової пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" у тендері з метою перемоги.

Суд звертає увагу, що положеннями статті 41 Закону "Про публічні закупівлі" закріплено можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10 %, є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

Разом з тим передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим.

З огляду на положення статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі", статті 13 Цивільного кодексу України, суд приходить до висновку про те, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом укладення додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця, що є самостійної підставою для визнання недійсними оскаржуваних додаткових угод.

Аналогічний правовий висновок, викладений у постанові № 927/636/21 від 09.06.2022 Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду.

Беручи до уваги вищевказані положення законодавства, встановлені судом обставини, зміст доводів учасників процесу та наявних доказів, оскільки на момент укладення додаткових угод, як випливає зі змісту вищенаведених доказів, не було документально підтверджено коливання ціни на товар, що зумовило би необхідність та правомірність укладення додаткових угод до основного Договору, з огляду на що сторони спірного договору внесли зміни до Договору шляхом укладення оспорюваних додаткових угод безпідставно, суд констатує, що оспорювані додаткові угоди, укладені всупереч приписам закону (зокрема, всупереч вимогам Закону України "Про публічні закупівлі"), відтак, позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню повністю.

Щодо твердження відповідача про відсутність у прокурора повноважень на проведення моніторингу закупівель та надання висновків слід зазначити наступне.

Пункт 14 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" дає визначення моніторингу процедури закупівлі, під яким слід розуміти аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.

Стаття 131-1 Конституції України визначає, що організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом.

Стаття 9 Закону України "Про прокуратуру" вказує, що Генеральний прокурор організовує діяльність органів прокуратури України, у тому числі визначає межі повноважень Офісу Генерального прокурора, обласних та окружних прокуратур у частині виконання конституційних функцій.

З метою організації діяльності та рамок роботи Генеральним прокурором прийнято ряд наказів з основних напрямків діяльності, серед який наказ "Про організацію діяльності прокурорів щодо представництва інтересів держави в суді" від 21.08.2020 №389, пунктом 4 якого визначено, що відомості щодо наявності підстав для застосування представницьких повноважень отримувати в тому числі з публікацій у засобах масової інформації, у ому числі мережі Інтернет, публічної інформації у формі відкритих даних. Відомості із сайту Prozorro і є публічною інформацією у формі відкритих даних, які вивчались прокурором та в ході яких було встановлено підстави для вжиття заходів прокурором.

Щодо вимог про стягнення коштів.

За частиною 1 ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

Статтею 669 Цивільного кодексу України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється в договорі купівлі-продажу в відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 Цивільного кодексу України "Купівля-продаж".

Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної палати Касаційного господарського суду в постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 зазначив про необхідність відступлення від висновку, який міститься в постанові Верховного Суду від 12.02.2020 у справі № 913/166/19 щодо можливості задоволення вимоги прокурора про стягнення безпідставно отриманих коштів на підставі статті 1212 Цивільного кодексу України внаслідок недійсності додаткових угод як таких, що укладені всупереч вимогам пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону "Про публічні закупівлі". Оскільки між сторонами існують договірні відносини, то правовою підставою для задоволення вимог про стягнення надмірно сплачених коштів (коштів, сплачених за товар, який так і не було поставлено) є частина перша статті 670 Цивільного кодексу України, а стаття 1212 Цивільного кодексу України застосуванню до цих правовідносин не підлягає.

Як встановлено матеріалами справи, на виконання Договору за період квітень 2021 - грудень 2021 поставлено 95 468 кВт.год електричної енергії та сплачено грошові кошти в загальному розмірі 487 195,40 грн з ПДВ.

Без врахування оспорюваних додаткових угод, при ціні електричної енергії згідно Договору 4,00 грн/кВт.год з ПДВ за 95 468 кВт.год підлягає сплаті 381 872,00 грн, а отже грошові кошти в сумі 105 323,40 грн підлягають поверненню Споживачу Голованівській селищній раді.

Щодо порушення інтересів держави та підстав представництва інтересів Прокурором.

Згідно п. 3 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Статтею 53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор, серед іншого, звертається до суду з позовною заявою. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави в позовній, чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача.

У відповідності до п. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного суду України №3-рп/99 у справі № 1-1/99 від 08.04.1999 прокурор або його заступник самостійно визначає з посиланням на чинне законодавство в чому полягає порушення інтересів держави, обґрунтовуючи в позовній заяві необхідність їх захисту, та визначає орган, який уповноважений державою виконувати відповідні функції в спірних правовідносинах.

У зазначеному рішенні вказано, що оскільки "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносин. Під поняттям "орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах" потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

В обґрунтування порушення інтересів держави Прокурор вказує на те, що правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) договору, на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає.

Зазначено, що Голованівська селищна рада є стороною недійсних правочинів, та особою, за рахунок якої відповідачем безпідставно набуто стягувані грошові кошти (кошти за непоставлений товар - електричну енергію).

Таким чином, Голованівська селищна рада, як сторона договору, мав право вимагати повернення грошової суми, сплаченої за електроенергію, яка не була поставлена відповідачем, чим завдано шкоди інтересам держави, проте жодних заходів до їх відновлення не вжив, а також знехтував, закріпленим у ст. 22 Бюджетного кодексу України обов`язку ефективного та раціонального використання бюджетних коштів.

При оцінці доводів Прокурора судом враховано наступне.

Згідно з ст. ст. 7, 140 Конституції України в Україні визнається і гарантується місцеве самоврядування. Територіальна громада має право самостійно вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і Законів України.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" однією з форм місцевого самоврядування є представництво спільних інтересів територіальних громад, сіл, селищ, міст через міські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Відповідно до приписів ч. 5 ст. 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Згідно зі п. 23 ч. 1 ст. 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання щодо розгляду прогнозу місцевого бюджету, затвердження місцевого бюджету, внесення змін до нього; затвердження звіту про виконання відповідного бюджету.

Таким чином, саме Голованівська селищна рада приймає участь у формуванні бюджету, забезпечує його виконання, за рахунок якого здійснюється закупівля товарів.

З огляду на викладене, Голованівська селищна рада Кіровоградської області виступає у якості суб`єкта владних повноважень, який приймає участь у формуванні бюджету та забезпечує його виконання, а також зобов`язана забезпечити раціональне та максимально ефективне використання бюджетних коштів, приймає рішення про використання виділених коштів, контролює належне і своєчасне відшкодування шкоди, сподіяної державі.

Згідно зі ст. 145 Конституції України права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" одним з основних принципів місцевого самоврядування є судовий захист прав місцевого самоврядування.

Згідно зі ст. ст. 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, у тому числі шляхом звернення до суду.

Голованівська окружна прокуратура листом повідомила Голованівську селищну раду Кіровоградської області про порушення законодавства під час укладення додаткових угод до Договору.

Згідно відповіді Голованівської селищної ради Кіровоградської області можна дійти висновку, що селищна рада, самостійно заходів на усунення порушень вживати не бажає.

Тобто, не дивлячись на наявність повноважень, наділених законодавцем з метою захисту інтересів держави, обізнаність про виявлені порушення законодавства та безпідставне витрачання бюджетних коштів, Голованівська селищна рада Кіровоградської області, не вживала заходів для усунення порушень законодавства та інтересів держави при внесенні змін до Договору про постачання електричної електроенергії.

Вказане свідчить про не здійснення Голованівською селищною радою захисту інтересів держави, яке проявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №469/1044/17 (п. 38) вказано, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави в особі органу, який є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки таку позовну вимогу має право заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем.

У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі органу місцевого самоврядування як сторони правочину має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів. Аналогічну правову позицію викладено в постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.01.2021 у :справі №917/341/19, від 02.02.2021 у справі №922/1795/19, від 07.04.2021 у справі №917/273/20.

Статтею 7 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що державне регулювання та контроль у сфері закупівель здійснюють уповноважений орган та інші органи відповідно до їх компетенції.

Відповідно до ч. 3 ст. 7 Закону України "Про публічні закупівлі" центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України.

Здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю.

Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні унормовано положеннями Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" від 26.01.1993 №-2939-ХІІ та приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 №43.

Згідно із ч. 1 ст. 2 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, в тому числі суб`єктах господарювання, у статутному капіталі яких 50 і більше відсотків акцій (часток) належить суб`єктам господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.

Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.

Права органу державного фінансового контролю визначено у ст. 10 зазначеного Закону.

Отже, орган державного фінансового контролю здійснює державний фінансовий контроль за використанням коштів державного та місцевих бюджетів, і в разі виявлення порушень законодавства має право пред`явити обов`язкові до виконання вимоги щодо усунення таких правопорушень.

З урахуванням наведеного, Східний офіс Держаудислужби є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції щодо реалізації державної політики у сфері закупівель. Аналогічний висновок у подібних правовідносинах викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2018 у справі №826/9672/17 та у постанові Верховного Суду у складі колегії об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі №927/491/19.

Голованівською окружною прокуратурою в 2021 році, за результатами опрацювання відомостей розміщених в системі Prozorro встановлено наведені вище порушення про що проінформовано Східний офіс Держаудитслужби 20.09.2021 №12.54-3640вих-21, з інформації Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області, встановлено що вказаною установою розпочато проведення моніторингу даної закупівлі. Згідно висновку про результати моніторингу закупівлі, встановлено порушення законодавства у сфері публічних закупівель.

Разом з тим вказані порушення до цього часу не усунуто та позовні заяви ні Голованівською селищною радою ні Східним офісом Держаудитслужби до суду не скеровано, що свідчить про усвідомлену пасивну поведінку уповноважених органів.

Листом №12.54-71-3543вих-22 від 17.08.2022 Голованівською окружною прокуратурою повідомлено Східний офіс Державної аудиторської служби України про підготовлену позовну заяву та запропоновано надати інформацію про те чи планує орган контролю самостійне вжиття заходів.

Згідно відповіді Східного офісу Держаудитслужби №040425-17/5059-2022 від 29.08.2022 Офіс позбавлений можливості надати запитувану прокурором інформацію.

Отже, вищевказане свідчить про бездіяльність такого органу та не вжиття ним заходів для поновлення порушених інтересів держави.

Тому, звернення прокурора до суду в інтересах Східного офісу Державної аудиторської служби України в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області є обґрунтованим, приймаючи до уваги, що спірні правовідносини виникли у квітні 2021 року, однак уповноваженим органом заходів, до усунення порушень та фактичного стягнення зайво сплачених коштів не вжито, хоча достеменно було відомо про дані обставини.

Інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади чи тих, які відносяться до їх компетенції, а також у захисті прав та свобод місцевого самоврядування, яке не носить загальнодержавного характеру, але направлене на виконання функцій держави на конкретній території та реалізується у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до їх відання. Органи місцевого самоврядування є рівними за статусом носіями державної влади, як і державні органи (аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17, від 08.02.2019 у справі № 915/20/18).

Крім цього, Верховний Суд у постанові від 13.03.2018 у справі №911/620/17 зазначав, що у правовідносинах, що стосуються прав та економічних інтересів територіальної громади інтереси держави та місцевого самоврядування повністю збігаються.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про місцеве самоврядування" місцеве самоврядування в Україні здійснюється на принципах, серед інших, поєднання місцевих і державних інтересів; державної підтримки та гарантії місцевого самоврядування. Вказані принципи місцевого самоврядування означають, що в Україні збігаються державні і місцеві інтереси.

Правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) договору, на підставі якого ці кошти витрачаються, такому суспільному інтересу не відповідає.

Порушення законодавства про публічні закупівлі при укладенні додаткових угод про збільшення ціни товару за електричну енергію після укладення договору про закупівлю, не сприяє раціональному та ефективному використанню бюджетних коштів і створює загрозу порушення інтересів держави.

Як встановлено матеріалами справи, згідно листа Голованівської селищної ради від 01.09.2022 повідомлено, що розрахунки з постачальником електричної енергії за договором від 29.03.2021 №04-32 проводились за кошти місцевого бюджету Голованівської селищної ради.

Як наслідок, укладення додаткових угод з порушенням вимог законодавства призводить до безпідставного витрачання коштів з бюджету та свідчить про нераціональне і неефективне використання бюджетних коштів, що створює загрозу порушення інтересів держави у бюджетній сфері.

Суд враховує, що органам місцевого самоврядування надано широкі права для здійснення економічного і соціального розвитку на своїй території. Завданням органу місцевого самоврядування, зокрема міської ради, є забезпечення раціонального використання майна та інших ресурсів, що перебувають у комунальній власності.

Чинне законодавство прямо не визначає кола осіб, які можуть бути позивачами у справах, пов`язаних із визнанням правочинів недійсними, а тому, виходячи з вимог статті 16 Цивільного кодексу України, статті 4 Господарського процесуального кодексу України, крім учасників правочину (сторін за договором), позивачем у такій справі може бути будь-яка особа, чиї права та охоронювані законом інтереси порушує цей правочин.

За вказаних обставин суд вважає підтвердженим правомірність визначення позивачем у даній справі Голованівську селищну раду, за рахунок бюджету якої сплачено грошові кошти.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 15.09.2020 у справі № 469/1044/17 вказано, що за певних обставин прокурор може звертатися до суду в інтересах держави в особі органу, який є стороною правочину, про недійсність якого стверджує прокурор. Оскільки, таку позовну вимогу має право заявити, зокрема, будь - яка сторона правочину, відповідний орган як така сторона може бути позивачем. У такій ситуації прокурор для представництва інтересів держави в особі компетентного органу як сторони правочину має продемонструвати, що цей орган не здійснює або неналежним чином здійснює захист відповідних інтересів. Аналогічну правову позицію викладено у постановах Касаційного господарського у складі Верховного Суду від 27.01.2021 у справі № 917/341/19, від 07.04.2021 у справі № 917/273/20.

Тому, звернення прокурора до суду в інтересах Східного офісу Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області та Голованівської селищної ради є обґрунтованим, приймаючи до уваги, що спірні правовідносини виникли у квітні 2021 року, однак вказаними особами заходів до усунення порушень та фактичного стягнення коштів не вжито, хоча достеменно було відомо про зазначені порушення, у т.ч. згідно повідомлень Прокурора.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеної у постанові від 15.06.2022 у справі № 924/674/21.

З урахуванням наведеного, суд вважає підтвердженими підстави для представництва Прокурором інтересів держави в суді за поданим у даній справі позовом згідно визначених позивачів.

Судовий збір за правилами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на відповідача.

Керуючись ст. 73-74, 76-77, 123, 129, 233, 236-241, 326-327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати недійсною додаткову угоду №1 від 20.08.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №2 від 17.09.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №3 від 18.10.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №4 від 19.10.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №5 від 18.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ().

Визнати недійсною додаткову угоду №6 від 19.11.2021 до договору про постачання електричної енергії споживачу №04-32 від 29.03.2021 між Голованівською селищною радою () та Товариством з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" ().

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" (25006, вулиця Велика Перспективна, буд. 78, м. Кропивницький, ) на користь бюджету безпідставно надмірно сплачені бюджетні кошти в сумі 105 323,40 грн на розрахунковий рахунок: UA0023236, МФО 820172, ДКСУ в м. Київ, , отримувач Голованівська селищна рада (, вул. Соборна, 48, смт. Голованівськ, Голованівський район, Кіровоградська область, 26500).

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" (25006, вулиця Велика Перспективна, буд. 78, м. Кропивницький, ) на користь Кіровоградської обласної прокуратури (, банк - Державна Казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UА0004600, код класифікації видатків бюджету - 2800) судовий збір в сумі 17 367,00 грн.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати Голованівській окружній прокуратурі (, kir.gp.gov.ua); Кіровоградській обласній прокуратурі (); Голованівській селищній раді (електронною поштою: ); Східному офісу Державної аудиторської служби (), Управлінню Східного офісу Держаудитслужби в Кіровоградській області (), Товариству з обмеженою відповідальністю "Кіровоградська обласна енергопостачальна компанія" (електронною поштою: ).

Повне рішення складено 23.12.2022.

Суддя Г.Б. Поліщук