ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2022 року

м. Київ

cправа № 910/2971/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Погребняка В.Я. - головуючого, Васьковського О.В., Картере В.І.,

за участю секретаря судових засідань Кравченко О.В.

учасники справи:

заявник касаційної скарги - директор Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінжиніринг" Іванова Анна Сергіївна

представник заявника - Кубрак Ж.Б. адвокат, за ордером,

кредитор (ініціюючий) - Товариство з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Паритет",

представник кредитора -Дзюба М.Ю., адвокат

боржник - Товариство з обмеженою відповідальністю "Медінжиніринг" - не з`явився,

арбітражний керуючий Степаненко Максим Михайлович - не з`явився,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу

директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінжиніринг" ОСОБА_1

на ухвалу Господарського суду міста Києва

від 01.12.2021

у складі судді: Івченко А.М.,

та постанову Північного апеляційного господарського суду

від 01.08.2022

у складі колегії суддів: Пантелієнко В.О., (головуючий), Полякова Б.М.,

Доманської М.Л.,

у справі за заявою

Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова компанія "Паритет"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінжиніринг",

про банкрутство,

В С Т А Н О В И В:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Короткий зміст вимог

1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Факторингова Компанія "Паритет" (далі - ТОВ "ФК "Паритет") звернулося до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінжиніринг" (ідентифікаційний номер 21539772, далі - ТОВ "Медінжиніринг", боржник) у зв`язку із наявною та непогашеною заборгованістю.

2. Ухвалою від 29.04.2020 Господарський суд міста Києва відкрив провадження у справі про банкрутство ТОВ "Медінжиніринг";

визнав грошові вимоги ТОВ "ФК "Паритет" до ТОВ "Медінжиніринг" в розмірі 3 535 614, 80 грн.;

ввів мораторій на задоволення вимог кредиторів;

ввів процедуру розпорядження майном ТОВ "Медінжиніринг";

вирішив інші процедурні та процесуальні питання.

3. Постановою від 20.07.2020 Господарський суд міста Києва припинив процедуру розпорядження майном ТОВ "Медінжиніринг";

припинив повноваження розпорядника майна ТОВ "Медінжиніринг" арбітражного керуючого Степаненка М.М.;

визнав банкрутом ТОВ "Медінжиніринг";

відкрив ліквідаційну процедуру;

призначив ліквідатором ТОВ "Медінжиніринг" арбітражного керуючого Степаненка М.М.;

вирішив інші процедурні та процесуальні питання.

4. 07.07.2020 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання ТОВ "ФК "Паритет" про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності та накладення арешту на майно.

4.1. Розгляд заяви здійснювався неодноразово.

Розгляд справи Верховним Судом та підстави направлення справи на новий розгляд

5. Постановою від 15.06.2021 Верховний Суд касаційну скаргу ТОВ "ФК "Паритет" задовольнив частково;

постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2021 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 25.11.2020 (в частині притягнення ОСОБА_1 до солідарної відповідальності разом з ТОВ "Медінжиніринг") у справі № 910/2971/20 скасував;

справу № 910/2971/20 в скасованій частині направив на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

5.1. Верховний Суд зазначив, що попри правильні висновки про умови для покладення солідарної відповідальності на керівника боржника (пункт 2.2.), суди попередніх інстанцій порушили правила обчислення визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ місячного строку (пункт 7.7.) та дійшли передчасного висновку про те, що не мало місце порушення боржником цього строку у спорі про солідарну відповідальність керівника боржника, оскільки суди не надали оцінки:

- зібраним у справі доказам (зокрема рішенню у справі № 910/3630/19 - пункт 3.1.) на предмет підстав, обставин та дати виникнення у боржника перед кредитором зобов`язання, невиконання якого обумовило звернення із заявою про відкриття провадження у цій справі;

- доказам, наданим на підтвердження підстав, обставин та дати виникнення у боржника зобов`язань перед іншим кредитором - податковим органом;

- доказам щодо вартості майнових активів боржника станом на той звітний період, коли у боржника виникли зобов`язання перед кредитором та податковим органом (якщо зобов`язання перед обома кредиторами виникли в один і той самий звітний період (пункт 7.11.);

з метою співставлення моментів виникнення у боржника зобов`язань перед вказаними кредиторами, встановлення, чи мав місце в той самий звітний період факт перевищення сумарного розміру зобов`язань перед його кредиторами (податковим органом та кредитором) над розміром всіх активів боржника, задля встановлення наявності та тривалості існування у боржника ознак загрози неплатоспроможності боржника, обчислення перебігу місячного строку, визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ, відповідно, встановлення, чи мало місце порушення цього строку як підстави для солідарної відповідальності керівника боржника, а також щодо особи керівника боржника на момент виникнення у нього обов`язку звернутись із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство за правилами частини шостої статті 34 КУзПБ.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

6. Ухвалою від 01.12.2021 Господарський суд міста Києва клопотання про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності задовольнив;

визнав ОСОБА_1 солідарним боржником за незадоволення вимог кредиторів ТОВ "Медінжиніринг";

стягнув з ОСОБА_1 на користь ТОВ "ФК "Паритет" витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 50 000,00 грн.

6.1. Судом під час розгляду справи встановлено такі обставини:

- Головне управління ДПС у місті Києві підлягає визнанню кредитором боржника, а кредиторські вимоги на загальну суму 11 831,45 грн. підлягають включенню до реєстру вимог кредиторів;

- в межах справи № 910/3630/19 встановлено, що 04.02.2019 ТОВ "ФК "Паритет" набуло права вимоги до боржника (відповідача) на загальну суму 138 902 доларів США;

- станом на 21.10.2019 (день набрання чинності Кодексу України з процедур банкрутства) у ТОВ "Медінжиніринг" відсутні кошти на рахунках, за рахунок яких можливо задовольнити майнові вимоги кредиторів. При цьому останній платіж із рахунків ТОВ "Медінжиніринг" був здійснений 28.05.2019;

- у власності ТОВ "Медінжиніринг" відсутнє нерухоме майно, за рахунок якого можливо задовольнити грошові вимоги кредиторів;

- 22.09.2016 ТОВ "Медінжиніринг" на підставі контракту № 16-4251А від 22.09.2016 перерахувало ТОВ "АВТ Баварія" () кошти за придбаний у власність транспортний засіб BMW ХЗ, вартість транспортного засобу становила 1 328 040 грн.;

- 23.04.2019 між ТОВ "Медінжиніринг" в особі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 укладено договір купівлі - продажу за №8045/2019/1431127, на підставі якого у ТСЦ (ТСЦ 8045) було зареєстровано право власності на транспортний засіб BMW ХЗ за ОСОБА_3 . Разом з тим, кошти за продаж транспортного засобу на рахунки Товариства не надходили;

- за наявною у листі ГСЦ МВС в міста Києві від 20.10.2020 за №31/26-303Аз інформацією, у власності ТОВ "Медінжиніринг" у період з 23.12.2015 по 23.04.2019 перебував транспортний засіб BMW Х1, який 23.04.2019 на підставі договору купівлі - продажу за № 8045/2019/1431108 було відчужено на користь ОСОБА_4 . Разом з тим, кошти за продаж транспортного засобу на рахунки Товариства також не надходили.

6.2. За таких обставин та з урахуванням положень статті 34 КУзПБ місцевий суд дійшов висновку про те, що доводи про притягнення ОСОБА_1 до солідарної відповідальності є обґрунтованими, оскільки за наявності ознак неплатоспроможності у товариства зазначена особа як керівник боржника не звернулась у місячний строк з моменту набрання чинності КУзПБ із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

6.3. Надаючи оцінку доводам щодо стягнення з ОСОБА_1 витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 50 000,00 грн., місцевий суд, з урахуванням положень статті 126 ГПК України та наданих ТОВ "ФК "Паритет" доказів, дійшов висновку про обґрунтованість заявленої суми та про наявність підстав для її стягнення.

Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції

7. Постановою від 01.08.2022 Північний апеляційний господарський суд апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишив без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 - без змін.

7.1. Суд, здійснивши перегляд справи в апеляційному порядку, з огляду на встановлені обставини та наявні у матеріалах справи докази, погодився із правильністю висновків місцевого суду щодо наявності підстав для задоволення клопотання ТОВ "ФК "Паритет" про притягнення ОСОБА_1 до солідарної відповідальності та визнання зазначеної особи солідарним боржником за незадоволення вимог кредиторів ТОВ "Медінжиніринг".

7.2. Також апеляційний суд визнав обґрунтованими висновки місцевого суду щодо стягнення з ОСОБА_1 на користь ТОВ "ФК "Паритет" 50 000,00 грн. судових витрат за надану правову допомогу товариству під час розгляду цієї справи.

КАСАЦІЙНЕ ПРОВАДЖЕННЯ У ВЕРХОВНОМУ СУДІ

8. Фізична особа ОСОБА_1 11.08.2022 звернулась до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.08.2022.

9. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/2971/20 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., судді - Білоус В.В., суддя - Картере В.І., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи від 11.08.2022.

10. У зв`язку з відпусткою судді Білоуса В.В. автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 910/2971/20 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., судді - Васьковський О.В., Картере В.І., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи від 29.08.2022.

11. Ухвалою Верховного Суду від 05.09.2022 відкрито касаційне провадження, датою проведення судового засідання визначено 01.11.2022.

12. Ухвалою від 22.09.2022 Верховний Суд відмовив у задоволенні клопотання ТОВ "ФК "Паритет" про забезпечення позову у цій справі.

13. Ухвалою від 01.11.22022 Верховний Суд відклав розгляд касаційної скарги фізичної особи ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.08.2022;

повідомив учасників справи, що розгляд касаційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.08.2022 відбудеться 29.11.2022 о 12:15.

14. 29.11.2022 Верховним Судом (у судовому засіданні) відкладено розгляд справи до 06.12.2022, 12:15 год.

15. Відзиву на касаційну скаргу не надходило.

16. З урахуванням положень Закону України від 30.03.2020 № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (зі змінами), Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX), Указу Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" (затвердженого Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX), Указу Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" (затвердженого Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX), Указу Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" (затвердженого Законом України від 22.05.2022 № 2263-IX), Указу Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" (затвердженого Законом України від 15.08.2022 № 2500-IX) Верховний Суд здійснює розгляд справи № 910/2971/20 у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав.

УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Доводи скаржника

(колишнього керівника боржника, фізичної особи ОСОБА_1 )

17. Скаржниця доводила, що всупереч вказівкам, зазначеним у постанові Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 910/2971/20, у цій справі не було ініційовано та проведено аудит. Крім того, на думку скаржниці, судами в порушення положень статті 316 ГПК України не було встановлено момент виникнення у боржника зобов`язань перед кредиторами, чи мав місце в той самий звітний період факт перевищення сумарного розміру зобов`язань перед його кредиторами (податковим органом та кредитором) над розміром всіх активів боржника, задля встановлення наявності та тривалості існування у боржника ознак загрози неплатоспроможності боржника, обчислення перебігу місячного строку, визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ, відповідно, встановлення, чи мало місце порушення цього строку як підстави для солідарної відповідальності керівника боржника, а також щодо особи керівника боржника на момент виникнення у нього обов`язку звернутись із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство за правилами частини шостої статті 34 КУзПБ. При цьому скаржник зауважила, що станом на 21.10.2019 (дата набрання чинності КУзПБ) спору між Головним управлінням ДПС України у міста Києві та ОСОБА_1 або ТОВ "Медінжиніринг" на суму 11 831,45 грн. не існувало, а вимоги ТОВ "ФК "Паритет" до ТОВ "Медінжиніринг" на суму 138 902 доларів США були визнані лише постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 у справі № 910/3630/19, внаслідок чого припинився спір про право.

17.1. Скаржниця звернула увагу на відсутність висновків Верховного Суду щодо застосування частини шостої статті 34 КУзПБ у випадку, коли під час виникнення загрози неплатоспроможності боржника керівники змінюються.

17.2. Скаржниця, зіславшись на постанови Об`єднаної палати Верховного Суду у складі суддів Касаційного господарського суду від 03.10.2019 у справі № 922/445/19, постановах Верховного Суду від 14.01.2019 у справі № 927/26/18, від 06.03.2019 у справі № 922/1163/18, а також Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі № 826/1216/16, доводила, що судами попередніх інстанцій необґрунтовано задоволено клопотання заявника про стягнення судових витрат у розмірі 50 000,00 грн.

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції

18. Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

19. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.

20. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

21. З урахуванням повноважень касаційного суду відповідно до статті 300 ГПК України, Верховний Суд вважає прийнятною касаційну скаргу щодо доводів скаржника, зазначених в пунктах 17 - 17.2. описової частини цієї постанови.

Щодо застосування норм матеріального та процесуального права та мотивів прийняття (відхилення) доводів касаційної скарги

22. Предметом судового розгляду у цій справі є вимога ТОВ "ФК "Паритет" про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності та накладення арешту на майно.

Надаючи оцінку доводам скаржника та відповідності рішень судів попередніх інстанцій положенням процесуального та матеріального права, колегія суддів враховує таке.

23. Статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і в доведенні перед судом їх переконливості, визначенні на власний розсуд предмету звернення та обрання способу захисту своїх прав визначені як одні з основних засад судочинства.

Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням цих принципів, які виражені також у статтях 7, 13, 14 ГПК України. Принцип рівності перед законом і судом в процесуальному аспекті означає рівність суб`єктивних процесуальних прав усіх учасників судового процесу незалежно від їх особистих якостей (правового статусу, майнового стану), визначення процесуального становища учасників судочинства тільки процесуальним законодавством і ніяким іншим, визначення процесуального порядку розгляду справ певною процесуальною формою. В матеріальному аспекті принцип рівності повинен розумітися таким чином, що до всіх учасників процесу матеріальний закон має застосовуватися однаково (право є застосуванням рівного масштабу до різних осіб).

24. Принцип змагальності сторін полягає в тому, що сторони в процесі зобов`язані в процесуальній формі довести свою правоту, за допомогою поданих ними доказів переконати суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень. Зазначений принцип покладає на суд ряд обов`язків (керівництво судовим процесом, сприяння учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим кодексом, та інші).

25. Виходячи зі змісту положень частин 1, 3, 4 статті 74 ГПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Отже, обґрунтування доводів скаржника за касаційною скаргою про неналежну оцінку судами першої та апеляційної інстанцій обставин справи повинно здійснюватися з посиланням на істотні порушення принципів та правил збирання та оцінки доказів у справі, оскільки касаційний суд відповідно до статті 300 ГПК України не наділений повноваженнями з оцінки доказів у справі, а вирішує питання про правильність застосування норм матеріального права, виходячи з тієї оцінки обставин справи, яка була здійснена судами першої та апеляційної інстанцій. Встановлення істотних порушень норм процесуального права при збиранні та оцінці доказів, які унеможливили прийняття законного та обґрунтованого судового рішення, може бути підставою для скасування судових рішень з процесуальних підстав.

26. Колегія суддів звертає увагу, що частиною шостою статті 34 КУзПБ закріплено презумпцію вини керівника боржника у недотриманні ним обов`язку визначеного абзацом першим цієї норми, адже положення абзацу першого цієї норми визначають імперативним обов`язок керівника боржника зі звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

26.1. Бездіяльність керівника, який ухиляється від виконання покладеного на нього КУзПБ обов`язку щодо подання заяви боржника про власне банкрутство, є протиправною, винною, спричинює майнові втрати кредиторів і публічно-правових утворень, порушує як приватні інтереси суб`єктів цивільних правовідносин так і публічні інтереси держави.

27. Водночас керівник боржника як особа, яка притягується до солідарної відповідальності, спростовуючи названу презумпцію, має право довести у порядку, передбаченому положеннями статей 13, 74, 76-77 ГПК України, добросовісність, розумність своїх дій у недотримані вимог абзацу 1 частини шостої статті 34 КУзПБ (такий висновок узгоджується із правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 06.10.2022 у справі № 903/988/20).

Щодо суті касаційної скарги

28. З матеріалів справи вбачається, що направляючи справу на новий розгляд, Верховний Суд звернув увагу на необхідність дослідження (в контексті застосування положень абзацу 2 частини шостої статті 34 КУзПБ) обставин щодо дати виникнення у боржника перед кредитором зобов`язання, невиконання якого обумовило звернення із заявою про відкриття провадження у цій справі; виникнення у боржника зобов`язань перед податковим органом; щодо вартості майнових активів боржника станом на той звітний період, коли у боржника виникли зобов`язання перед кредитором та податковим органом.

29. Судами попередніх інстанцій було встановлено, що заборгованість у боржника перед податковим органом (виникли у квітні 2019 року) та перед за укладеним контрактом з юридичною особою Cantek Trading Inc. (виникли у 2015 році, частково були погашені у 2017 році) виникла до введення в дію з 21.10.2019 КУзПБ.

29.1. При цьому доводи скаржника щодо наявності спору між ТОВ "Факторингова компанія "Паритет" та ТОВ "Медінжиніринг" щодо набуття факторинговою компанією права вимоги за контрактом, укладеним боржником з Cantek Trading Inc., жодним чином не спростовує факту виникнення заборгованості за зазначеним контрактом, та, як наслідок, наявності обов`язку у керівника боржника для звернення до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

29.2. Колегія суддів звертає увагу, що скаржник у цьому випадку помилково ототожнює обставини щодо виникнення заборгованості, встановлення яких має пряме значення для встановлення дати, від якої починається відлік місячного строку на звернення керівника боржника із відповідною заявою, із обставинами щодо набуття третьою особою права вимагати погашення такої заборгованості під час розгляду справи №910/3630/19.

30. Також судами встановлено, що на підставі договорів купівлі-продажу від 23.04.2019 № 8045/2019/1431127 та № 8045/2019/1431108 боржником було відчужено на користь третіх осіб рухоме майно, однак кошти за продаж транспортних засобів на рахунки боржника також не надходили.

31. При цьому доводи скаржника щодо невиконання вказівок Верховного Суду, зазначених у постанові від 15.06.2021 у справі № 910/2971/20, щодо обов`язку проведення судами під час нового розгляду аудиту є необґрунтованими.

31.1. Зі змісту зазначеного судового рішення (пункт 7.13. постанови) вбачається, що Верховний Суд лише констатував наявність можливості у суду зобов`язати боржника або кредитора провести аудит боржника та/або розпорядника майна надати відомості за результатами аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та перевірки щодо доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності тощо. Разом з тим, вказівки щодо обов`язковості проведення такого аудиту у постанові від 15.06.2021 у справі № 910/2971/20 відсутні.

31.2. Отже, з огляду на встановлені обставини, відсутність інших активів у боржника, які б дозволили погасити наявну заборгованість, встановлений положеннями частини шостої статті 34 КУзПБ обов`язок керівника боржника інформувати кредиторів такої юридичної особи про неплатоспроможність (недостатність майна) боржника, а також з огляду на відсутність будь-яких доказів, наданих керівником боржника з метою доведення у порядку, передбаченому положеннями статей 13, 74, 76-77 ГПК України, добросовісності та розумності своїх дій щодо недотримання вимог абзацу 1 частини шостої статті 34 КУзПБ, суди дійшли правильних висновків про наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 як колишнього директора боржника, в період діяльності якої вже існувала заборгованість перед третіми особами та діяли вимоги статті 34 КУзПБ щодо обов`язкового звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі, до солідарної відповідальності.

32. Водночас колегія суддів вважає обґрунтованими доводи скаржника, викладені у пункті 17.2. цієї постанови з огляду на таке.

33. Одним із принципів господарського судочинства, який передбачено положеннями статті 129 ГПК України, є відшкодування судових витрат стороні, на користь якої ухвалене судове рішення. Метою впровадження цього принципу є забезпечення особі можливості ефективно захистити свої права у суді, ефективно захиститись у разі подання до неї необґрунтованого позову, а також стимулювання сторін до досудового вирішення спору.

34. Разом з тим, згідно зі статтею 15 ГПК України, суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо.

35. Відповідно до положень частин першої, другої статті 124 ГПК України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. При цьому, у разі неподання стороною попереднього розрахунку суми судових витрат, суд може відмовити їй у відшкодуванні відповідних судових витрат, за винятком суми сплаченого нею судового збору.

Отже, процесуальним законодавством прямо передбачено обов`язок сторін надавати суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, за відсутності якого суд наділений правом відмовити у задоволенні витрат, які понесла сторона у зв`язку із розглядом справи.

36. Виходячи із системного аналізу положень частини восьмої статті 129, частини третьої статті 126 ГПК України, розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку із розглядом справи, встановлюється судом на підставі доказів, які подаються сторонами до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. Також, для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

36.1. Відсутність документального підтвердження надання правової допомоги (договору надання правової допомоги, детального опису виконаних доручень клієнта, акта прийому-передачі виконаних робіт, платіжних доручень на підтвердження фактично понесених витрат клієнтом тощо) є підставою для відмови у задоволенні заяви про розподіл судових витрат у зв`язку із недоведеністю їх наявності у порядку, передбаченому положеннями частини третьої статті 13, частини першої статті 74, статей 76-77 ГПК України.

37. Зі змісту поданого представником ТОВ "ФК "Паритет" - адвокатом Квітіним Р.В. -клопотання про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності вбачається, що адвокатом попереднього розрахунку суми судових витрат у зв`язку із розглядом зазначеного клопотання не подавалось (том 1, а. с. 2 - 4).

38. Також з матеріалів справи, адвокатом Квітіним Р.В. 22.09.2021 до Господарського суду міста Києва було подано клопотання про долучення доказів та стягнення витрат на професійну правничу допомогу (том 5, а. с. 14 - 21).

38.1. Разом з тим, зі змісту поданого клопотання та доданих до нього матеріалів не вбачається подання адвокатом документального підтвердження надання правової допомоги: договору надання правової допомоги, детального опису виконаних доручень клієнта, акта прийому-передачі виконаних робіт, платіжних доручень на підтвердження фактично понесених витрат клієнтом тощо.

38.2. Тобто у цьому випадку адвокатом не обґрунтовано в порядку, передбаченому положеннями статей 74, 76-77, 124, 126 ГПК України, обставин, які б свідчили про наявність підстав для стягнення визначеної адвокатом суми до стягнення за надання правової допомоги у цій справі.

39. Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справі "Баришевський проти України", "Двойних проти України", заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

39.1. У рішенні Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 23.01.2014 у справі "East/West Alliance Limited" проти України" (заява №19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (пункт 268).

39.2. Зважаючи на відсутність документального підтвердження надання правової допомоги: договору надання правової допомоги, детального опису виконаних доручень клієнта, акта прийому-передачі виконаних робіт, платіжних доручень на підтвердження фактично понесених витрат клієнтом тощо, суди попередніх інстанцій дійшли передчасного висновку про наявність підстав для задоволення клопотання щодо відшкодування витрат на правову допомогу у розмірі 50 000,00 грн., а прийняті в цій частині рішення не відповідають положенням статей 76, 77, 86, 238, 238 ГПК України.

40. Відтак, доводи скаржниці у зазначеній частині є обґрунтованими, тому касаційна скарга у зазначеній частині підлягає задоволенню, а судові рішення у частині стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 50 000 грн - скасуванню.

Висновки за результатами касаційного провадження

41. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

42. Згідно з статтею 311 ГПК України суд скасовує судове рішення повністю або частково і ухвалює нове рішення у відповідній частині або змінює його, якщо таке судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з неправильним застосуванням норм матеріального права або порушенням норм процесуального права.

43. Ураховуючи наведені положення законодавства та встановлені судами попередніх інстанцій фактичні обставини, Верховний Суд вважає, що підстави для зміни чи скасування оскаржуваних судових рішень в частині притягнення ОСОБА_1 до субсидіарної відповідальності як керівника ТОВ "Медінжиніринг" - відсутні, тому у задоволенні касаційної скарги в зазначеній частині слід відмовити. Водночас доводи скаржниці щодо передчасного задоволення клопотання адвоката ТОВ "ФК "Паритет" про стягнення витрат на правову допомогу в розмірі 50 000,00 грн. є обґрунтованими, тому судові рішення у зазначеній частині підлягають скасуванню.

На підставі викладеного та керуючись статтями 286, 296, 300, 301, 308, 311, 315, 317, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Медінжиніринг" ОСОБА_1 задовольнити частково.

2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.08.2022 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 у справі № 910/2971/20 скасувати в частині стягнення витрат на професійну правничу допомогу в розмірі 50 000,00 грн., і в цій частині у задоволенні вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Паритет" - відмовити.

В іншій частині постанову Північного апеляційного господарського суду від 01.08.2022 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 у справі № 910/2971/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В.Я. Погребняк

Судді О.В. Васьковський

В.І. Картере