РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

12.12.2022Справа № 910/4215/22

За позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО"

до Публічного акціонерного товариства "ДОНБАСЕНЕРГО"

про стягнення 33 334 297,72 грн

Суддя О.В. Гумега

секретар судового засідання

Ратківська А.Р.

Представники:

від позивача - Сосунов Є. В.,

від відповідача - Федорець Д. Д.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" (далі - позивач, НЕК "УКРЕНЕРГО") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "ДОНБАСЕНЕРГО" (далі - відповідач, ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО") про стягнення 33 334 297,72 грн на підставі Договору про участь у балансуючому ринку від 10.08.2021 №0112-04124, з яких: 33 326 141,41 грн основного боргу, 619,47 грн 3% річних, 7 536,84 грн пені.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань з оплати наданих позивачем послуг за лютий 2022 за Договором про участь у балансуючому ринку від 10.08.2021 №0112-04124.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.06.2022 залишено позовну заяву НЕК "УКРЕНЕРГО" без руху.

17.06.2022 та 21.06.2022 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшли заяви на виконання вимог ухвали суду від 10.06.2022, направлені засобами електронного зв`язку.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.05.2022 прийнято позовну заяву НЕК "УКРЕНЕРГО" до розгляду та відкрито провадження у справі №910/4215/22, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 18.07.2022 о 15:20 год.

24.06.2022 через відділ діловодства суду (засобами електронного зв`язку) від представника позивача надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.06.2022 задоволено заяву представника позивача про участь в судовому засіданні в режимі відео конференції.

15.07.2022 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання та продовження процесуального строку на подання відзиву на позовну заяву.

У підготовче засідання, призначене на 18.07.2022 учасники справи не з`явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 продовжено строк підготовчого провадження за ініціативою суду на тридцять днів, продовжено відповідачу процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву до 01.09.2022, відкладено підготовче засідання у справі на 19.09.2022 о 12:00 год.

08.09.2022 через відділ діловодства суду від представника позивача надійшли заяви про збільшення позовних вимог аналогічні за змістом.

19.09.2022 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшло клопотання про встановлення строку для надання відзиву на позовну заяву.

У підготовче засідання, призначене на 19.09.2022 з`явився представник відповідача. представник позивача приймав участь у підготовчому засіданні в режимі відео конференції.

У підготовчому засіданні, призначеному на 19.09.2022, суд розглянув та задовольнив частково заяву позивача про збільшення позовних вимог.

Суд розглядає позовні вимоги про стягнення з відповідача 33 326 141,41 грн основного боргу, 1 559 215,98 грн пені та 434 937,85 грн 3% річних.

У підготовчому засіданні, призначеному на 19.09.2022 суд розглянув та задовольнив клопотання відповідача про встановлення строку для надання відзиву на позовну заяву.

У підготовчому засіданні, призначеному на 19.09.2022, суд розглянув та задовольнив усне клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.09.2022 відкладено підготовче засідання у справі на 03.10.2022 о 10:00 год та призначено проведення підготовчого засідання здійснювати за участі представника позивача в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням технічних засобів за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

22.09.2022 через відділ діловодства суду (засобами електронного зв`язку) від представника позивача надійшла заява про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

28.09.2022 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву з додатками.

03.10.2022 через відділ діловодства суду (засобами електронного зв`язку) від представника позивача надійшла довіреність.

03.10.2022 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшли пояснення з додатками.

03.10.2022 через відділ діловодства суду (засобами електронного зв`язку) від представника позивача надійшла заява про зменшення позовних вимог по справі.

У підготовче засідання, призначене на 03.10.2022, з`явився представник відповідача. Представник позивача брав участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд долучив до матеріалів справи, подані учасниками справи через відділ діловодства суду заяви по суті спору та заяви з процесуальних питань.

У підготовчому засіданні, призначеному на 03.10.2022, суд розглянув та задовольнив заяву позивача про зменшення позовних вимог, яка надійшла через відділ діловодства суду 03.10.2022.

Суд розглядає позовні вимоги про стягнення з відповідача 33 326 141,41 грн основного боргу, 150 093,27 грн пені та 434 937,85 грн 3% річних.

У підготовчому засіданні, призначеному на 03.10.2022, суд оголосив перерву до 14.11.2022 о 10:00 год.

11.10.2022 через відділ діловодства суду (засобами електронного зв`язку) від представника позивача надійшла відповідь на відзив на позовну заяву.

11.10.2022 через відділ діловодства суду (засобами електронного зв`язку) від представника відповідача надійшла заява про вступ у справу як представника.

14.11.2022 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшли клопотання про витребування доказів та заперечення на відповідь на відзив на позовну заяву.

У підготовче засідання, призначене на 14.11.2022, з`явився представник відповідача. Представник позивача брав участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд долучив до матеріалів справи, подані учасниками справи через відділ діловодства суду заяви по суті спору та заяви з процесуальних питань.

У підготовчому засіданні, призначеному на 14.11.2022, суд оголосив перерву до 28.11.2022 о 10:00 год.

24.11.2022 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшло клопотання про долучення доказів.

25.11.2022 через відділ діловодства суду (засобами електронного зв`язку) від представника відповідача надійшло клопотання про долучення доказів до матеріалів справи.

У підготовче засідання, призначене на 28.11.2022, з`явився представник відповідача. Представник позивача брав участь у підготовчому засіданні в режимі відеоконференції.

Суд долучив до матеріалів справи, подані учасниками справи через відділ діловодства суду заяви по суті спору та заяви з процесуальних питань.

У підготовчому засіданні, призначеному на 28.11.2022, суд розглянув та відхилив клопотання представника відповідача, подане 14.11.2022 через відділ діловодства суду, про витребування доказів.

У підготовчому засіданні, призначеному на 28.11.2022, суд розглянув та задовольнив клопотання представника відповідача, подані 24.11.2022 та 25.11.2022 через відділ діловодства суду, про долучення доказів.

У підготовчому засіданні, призначеному на 28.11.2022 суд вчинив дії, визначені частиною другою статті 182 ГПК України, необхідні для забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.11.2022 постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 12.12.2022 о 12:20 год., проведення судового засідання у справі здійснювати за участі представника позивача в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням технічних засобів за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС.

09.12.2022 та 12.12.2022 через відділ діловодства суду надійшло клопотання відповідача, направлене засобами електронного та поштового зв`язку, про долучення доказів до матеріалів справи, відповідно до якого відповідач просив суд поновити строк подання відповідачем доказів та долучити до матеріалів справи копію заяви ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО" від 09.12.2022 № 01-1.1/01128 на адресу НЕК "УКРЕНЕРГО" про зарахування зустрічних грошових вимог. В обгрунтування клопотання відповідач зазначив, що заяву про зарахування зустрічних грошових вимог зроблено 09.12.2022 і тому її не могло бути подано до суду з відзивом на позовну заяву під час підготовчого засідання.

У судове засідання, призначене на 12.12.2022, з`явився представник відповідача. Представник позивача брав участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

У судовому засіданні 12.12.2022 представник відповідача підтримав подане ним клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, відповідно до якого просив поновити строк надання відповідачем доказів та долучити до матеріалів справи копію заяви ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО" про зарахування зустрічних грошових вимог.

Представник позивача заперечив проти задоволення наведеного клопотання відповідача.

Здійснюючи розгляд клопотання відповідача про долучення доказів до матеріалів справи, судом враховано, що відповідно до ч. 3 ст. 80 ГПК України відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву. Частиною 4 наведеної статті встановлено, що якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Водночас поважними причинами пропуску процесуального строку (у тому числі на подання доказів) є ті, які унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили своєчасне звернення до суду та підтверджені належними і допустимими доказами.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач в прядку приписів ч. 4 ст. 80 ГПК України не повідомив суд про неможливість подати доказ (заяву про зарахування зустрічних грошових вимог) у встановлений законом строк.

Суд також звертає увагу, що рахунки № 400 від 18.02.2022 та № 008 від 16.05.2022, № 010 від 26.05.2022, на підставі яких відповідачем зроблено заяву про зарахування зустрічних однорідних вимог, вже були сформовані станом на дату складання відповідачем відзиву на позовну заяву (27.09.2022), а тому посилання представника відповідача те, що заяву про зарахування зустрічних грошових вимог зроблено 09.12.2022 і тому її не могло бути подано до суду з разом відзивом, суд оцінює критично.

Частиною 8 статті 80 ГПК України встановлено, що докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

Враховуючи, що відповідачем не підтверджено належними і допустимими доказами неможливість подання доказів у строк для подання відзиву з причин, що не залежали від нього, суд відхилив клопотання відповідача про долучення доказів до матеріалів справи. Докази, долучені відповідачем до такого клопотання, до розгляду судом не приймаються.

У судовому засіданні 12.12.2022 здійснювався розгляд справи по суті.

Відповідно до ст. 194 ГПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд і вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

В судовому засіданні 12.12.2022 судом заслухане вступне слово позивача та відповідача.

Представник позивача підтримав позовні вимоги (в редакції заяви про зменшення позовних вимог) у повному обсязі.

Відповідач проти позову заперечував у повному обсязі.

У судовому засіданні 12.12.2022 судом здійснювалось з`ясування обставин справи та дослідження доказів, після чого суд перейшов до судових дебатів, в яких представники позивача та відповідача виступили з промовами (заключним словом).

Після виходу суду з нарадчої кімнати, у судовому засіданні 12.12.2022 було проголошено вступну та резолютивну частину рішення та повідомлено, що повне рішення буде складено у термін, передбачений ч. 6 ст. 233 ГПК України.

Заслухавши учасників справи, з`ясувавши обставини справи, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, та дослідивши в судовому засіданні докази, якими сторони обґрунтовували відповідні обставини, суд

УСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" (далі - НЕК "УКРЕНЕРГО", позивач) є юридичною особою, що утворена 29.07.2019 як акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого закріплюються в державній власності, внаслідок реорганізації шляхом перетворення Державного підприємства "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 15.02.2019 № 73 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 22.11.2017 № 829-р "Про погодження перетворення державного підприємства "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" у приватне акціонерне товариство".

НЕК "УКРЕНЕРГО" є правонаступником майна, усіх прав та обов`язків Державного підприємства "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" відповідно до ст. 108 Цивільного кодексу України, п. 5 Порядку перетворення державного унітарного комерційного підприємства в акціонерне товариство, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.08.2012 № 802, п. 3.2 Статуту НЕК "УКРЕНЕРГО".

НЕК "УКРЕНЕРГО" виконує функції оператора системи передачі.

Відповідно до п. 55 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії" оператор системи передачі - юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.

Оператором системи передачі є суб`єкт господарювання, який отримав ліцензію на провадження діяльності з передачі електричної енергії (ч. 1 ст. 31 України "Про ринок електричної енергії").

Згідно з пунктом 5 pозділу XVII "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про ринок електричної енергії" до початку діяльності сертифікованого оператора системи передачі функції, права та обов`язки оператора системи передачі відповідно до цього Закону виконує державне підприємство, що здійснює централізоване диспетчерське (оперативно-технологічне) управління об`єднаною енергетичною системою України (ОЕС України), або акціонерне товариство, утворене в процесі перетворення державного підприємства, яке має ліцензію на провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії магістральними та міждержавними електромережами.

Акціонерним товариством, утвореним в процесі перетворення державного підприємства, що здійснювало централізоване диспетчерське (оперативно-технологічне) управління ОЕС України та має відповідну ліцензію є НЕК "УКРЕНЕРГО" (п. 1.1, 2.1, 2.2 Статуту НЕК "УКРЕНЕРГО").

Відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище регулює Закон України "Про ринок електричної енергії".

Відповідно п. 7, 96 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок електричної енергії":

- балансуючий ринок електричної енергії (далі - балансуючий ринок) - ринок, організований оператором системи передачі електричної енергії з метою забезпечення достатніх обсягів електричної потужності та енергії, необхідних для балансування в реальному часі обсягів виробництва та імпорту електричної енергії і споживання та експорту електричної енергії, врегулювання системних обмежень в об`єднаній енергетичній системі України, а також фінансового врегулювання небалансів електричної енергії;

- учасник ринку електричної енергії (далі - учасник ринку) - виробник, електропостачальник, трейдер, оператор системи передачі, оператор системи розподілу, оператор ринку, гарантований покупець, оператор установки зберігання енергії та споживач, які провадять свою діяльність на ринку електричної енергії у порядку, передбаченому цим Законом.

Публічне акціонерне товариство "ДОНБАСЕНЕРГО" (далі - ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО", відповідач) звернулось до НЕК "УКРЕНЕРГО" із заявою-приєднання в цілому до Договору про участь у балансуючому ринку та включення до реєстру постачальників послуг з балансування.

Наведена заява відповідача була акцептована позивачем 10.08.2021 із зазначенням ідентифікатора договору № 0112-04124, про що відповідача було повідомлено листом №01/34585 від 10.08.2021.

Згідно з ч. 1 ст. 624 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Договір про участь у балансуючому ринку №0112-04124 від 10.08.2021 (далі - Договір) укладено НЕК "УКРЕНЕРГО" в якості оператора системи передачі (далі - ОСП) та ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО" в якості постачальника послуг з балансування (далі - ППБ) з урахуванням ст. 634 ЦК України, оскільки він є публічним та розміщений на вебсайті НЕК "УКРЕНЕРГО" https: //ua.energy//.

До спірних правовідносин сторін застосовуються умови Договору в редакції наказу НЕК "УКРЕНЕРГО" від 31.01.2022 № 59, оприлюднені та розміщені на вебсайті НЕК "УКРЕНЕРГО" https: //ua.energy//, які були чинними станом на час спірних правовідносин сторін (лютий 2022 року).

Договір (в редакції наказу НЕК "УКРЕНЕРГО" від 31.01.2022 № 59) містить такі умови:

1.1. Цей Договір є договором приєднання в розумінні статті 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого договору в цілому.

1.2. За цим договором ППБ зобов`язується надавати балансуючу електричну енергію на завантаження або розвантаження для здійснення ОСП балансування об`єднаної енергетичної системи України. ОСП зобов`язується продавати балансуючу електричну енергію ППБ або купувати балансуючу електричну енергію у ППБ та отримувати оплату за продану ППБ балансуючу електричну енергію або сплачувати кошти за куплену балансуючу електричну енергію у ППБ відповідно до умов договору та Правил ринку.

1.3. Надання ППБ ОСП заяви-приєднання в цілому до цього Договору (далі - заява - приєднання), що є додатком 1 до цього Договору, є погодженням пропозицій на приєднання до цього Договору, а також зобов`язанням щодо виконання Правил ринку. Заява-приєднання надається з відкладальною обставиною, якою є реєстрація ППБ ОСП.

1.4. Цей Договір укладається за умови приєднання ППБ до договору про врегулювання небалансів електричної енергії.

2.1. Загальна вартість цього Договору складається із суми всіх платежів, здійснених ОСП на користь ППБ та ППБ на користь ОСП протягом дії цього Договору за придбані та продані обсяги електричної енергії на балансуючому ринку відповідно до умов цього Договору.

За підсумками місяця визначаються індикативні величини; середньозважені ціни балансуючої електричної енергії на завантаження та розвантаження за розрахунковий місяць (грн/МВт*год з точністю до дев`яти знаків після коми), які розраховуються шляхом ділення вартості балансуючої електричної енергії на завантаження і розвантаження на загальний обсяг балансуючої електричної енергії на завантаження і розвантаження відповідно.

2.2. Розрахунок ціни купівлі-продажу електричної енергії визначається у відповідності до Правил ринку.

3.1. Для розрахунків за цим Договором використовують обсяги електричної енергії, купленої- проданої на балансуючому ринку ППБ.

3.2. Обсяг електричної енергії, купленої на балансуючому ринку, визначається на підставі алгоритмів, передбачених Правилами ринку.

4.1. Виставлення рахунків та здійснення платежів здійснюються відповідно до процедур та графіків, визначених у Правилах ринку.

4.2. За підсумками місяця ППБ складає та направляє ОСП два примірники підписаного зі своєї сторони Акта приймання-передачі наданих послуг з балансування (далі - Акт), який ОСП розглядає та у разі відсутності зауважень підписує протягом трьох робочих днів з моменту його отримання від ППБ або направляє мотивовану відмову від його підписання із зазначенням недоліків, що мають бути усунені.

4.3. ОСП здійснює остаточний розрахунок з ППБ протягом 10 робочих днів після підписання сторонами Акта або з дати направлення його ППБ на адресу ОСП (у випадку непідписання та/або ненаправлення Акта, та/або мотивованих зауважень до нього у п`ятиденний строк) за умови реєстрації ППБ податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог статті 201 Податкового кодексу України шляхом перерахування на поточний рахунок ППБ грошових коштів в обсязі, що відповідає фактичній вартості наданих послуг з балансування.

4.4. Подання платіжних документів здійснюється сторонами відповідно до Правил ринку.

4.5. Якщо ППБ має заперечення до інформації, що міститься у платіжному документі, то він повинен повідомити про це ОСП не пізніше 12:00 наступного робочого дня після виставлення рахунку. Наявність заперечень не є підставою для створення дебіторської заборгованості перед ОСП.

4.6. Оплата платіжного документа здійснюється ППБ на користь ОСП протягом одного робочого дня з дати його направлення до 18:00.

4.7. ОСП надає ППБ у паперовому та/або електронному вигляді (засобами електронного документообігу з накладанням КЕП) два примірники Акта, підписані зі своєї сторони, до 08 числа місяця, наступного за тим, щодо якого його сформовано. Протягом двох робочих днів ППБ розглядає та повертає у паперовому та/або електронному вигляді (засобами електронного документообігу з накладанням КЕП) ОСП один примірник підписаного зі своєї сторони Акта.

5.1. При невиконанні або неналежному виконанні умов цього Договору сторони несуть відповідальність відповідно до цього Договору та чинного законодавства України.

5.2. ОСП має право:

1) отримувати від ППБ оплату, визначену згідно з вимогами Правил ринку, за придбану цим ППБ балансуючу енергію;

2) нараховувати штрафні платежі ППБ у випадках, передбачених вимогами Правил ринку.

5.5. ППБ зобов`язується:

5) оплачувати платежі за невідповідність, виставлені ОСП згідно з вимогами Правил ринку, рахунки за придбану ППБ балансуючу електричну енергію.

7.1. У разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01% за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня.

7.3. Наявність спору, що виникає у зв`язку з цим Договором, не звільняє Сторони від виконання своїх зобов`язань відповідно до умов цього Договору.

Враховуючи умови п. 1.3. Договору, надання ППБ ОСП заяви-приєднання в цілому до Договору є погодженням пропозицій на приєднання до цього Договору, а також зобов`язанням щодо виконання Правил ринку.

Правила ринку, затверджені постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14.03.2018 № 307 (зі змінами) (далі - Правила ринку) визначають, зокрема, порядок проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг, порядок виставлення рахунків.

Скорочення, що застосовуються в Правилах, мають такі значення: АР - адміністратор розрахунків; ДП - допоміжні послуги; ПДП - постачальник допоміжних послуг; ППБ - постачальник послуг з балансування (п. 1.1.4 Правил ринку).

Згідно з п. 1.8.1 Правил ринку позивач (як адміністратор розрахунків, АР), зокрема, обчислює обсяги наданих послуг на ринку електричної енергії, виставляє рахунки та стягує та оплачує платежі, передбачені цими Правилами, і здійснює всі фінансові розрахунки відповідно до розділу V цих Правил.

Відповідно до п. 1.1.2 Правил ринку у цих Правилах терміни вживаються в таких значеннях, зокрема:

аудит системи управління ринком - аудит, що встановлює, чи дотримані і якою мірою дотримані положення цих Правил щодо розрахунків та виставлення рахунків у межах періоду, якого стосується аудит;

платіжний документ - рахунок, сформований адміністратором розрахунків учаснику ринку щодо оплати ним або адміністратором розрахунків своїх фінансових зобов`язань, що виникли в результаті участі на ринку електричної енергії такого учасника ринку;

система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що складається з окремих систем та підсистем, які забезпечують автоматичне управління даними та процесами, а також виконання розрахунків, передбачених цими Правилами, з урахуванням інтеграції з іншими програмно-інформаційними комплексами, які забезпечують необхідні функції.

Розділом V Правил ринку врегульовано розрахунки на ринку електричної енергії, зокрема встановлено:

5.2. Рахунок A-A (рахунок балансування електричної енергії) використовується для розрахунків за балансування. Розрахункова активність на цьому рахунку для кожного розрахункового періоду кожного торгового дня включає дебетування за платежі або кредитування за витрати ППБ за балансуючу електричну енергію відповідно до граничної ціни балансування (на завантаження/розвантаження).

5.3.1. Рахунок A-B (рахунок небалансів електричної енергії) використовується для розрахунків за небаланси. Розрахункова активність на цьому рахунку для кожного розрахункового періоду кожного торгового дня включає дебетування за платежі або кредитування за витрати СВБ, що виникають через їх позитивний або негативний небаланс, за відповідною ціною небалансів, у тому числі оплату/зарахування за отримання/надання аварійної допомоги операторам системи передачі суміжних держав та позапланових перетоків електричної енергії.

5.3.2. Рахунок A-A та рахунок A-B пов`язані з одним і тим самим банківським рахунком ОСП зі спеціальним режимом використання та не є нейтральними з точки зору доходів (дебетування і кредитування не сальдуються). Спільне зарахування цих рахунків здійснюється через субрахунок надлишків небалансу електричної енергії UA-1, що передбачений главою 5.24 цього розділу.

5.11.1. Розрахунки балансуючої електричної енергії для кожного торгового дня включають:

1) обчислення обсягів балансуючої електричної енергії для кожної одиниці постачання послуг з балансування для кожного розрахункового періоду торгового дня;

2) обчислення вартості обсягів балансуючої електричної енергії для здійснення купівлі та продажу електричної енергії для балансування в межах ОРЧ для кожного розрахункового періоду торгового дня.

5.11.2. Для розрахунків за балансуючу електричну енергію приймаються дані остаточного фізичного повідомлення про відбір/відпуск, диспетчерських команд, маржинальних цін балансуючої електроенергії для кожної ОРЧ і сертифіковані дані комерційного обліку, що встановлені відповідно до Кодексу комерційного обліку.

5.28.1. Щоденні звіти про розрахунки та остаточні щомісячні звіти про розрахунки надаються через систему управління ринком кожному ППБ та СВБ і включають детальну інформацію щодо індивідуального зарахування і списання коштів ППБ та СВБ. Форма і зміст початкових та остаточних звітів про розрахунки описані в цьому розділі.

Розділом VII Правил ринку врегульовані питання щодо виставлення рахунків та платежів, у тому числі виставлення рахунків за балансуючу електричну енергію, зокрема встановлено:

7.1.1. АР встановлює регламент щодо розрахунків, у якому зазначаються формати платіжних документів і супровідних даних, що будуть надаватись в електронному вигляді.

7.1.2. Окремий порядок виставлення рахунків застосовується для розрахунків за ДП, послуги із зменшення навантаження та розрахунків за балансуючу електричну енергію, розрахунків за небаланси електричної енергії, платежів з/на збірні рахунки і плати за невідповідність та інших платежів.

7.1.3. Платіжні документи виставляються із включенням усіх застосовних податків.

7.2.1. АР на щоденній основі надсилає через систему управління ринком платіжний документ кожному ППБ із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена ППБ за відповідний період щодо закупівлі балансуючої енергії, та окремий платіжний документ із зазначенням суми, яка має бути сплачена ППБ щодо платежів за невідповідність (в редакції, чинній станом на дати виставлення відповідачем спірних рахунків-фактур).

7.7.3. Оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа.

Посилаючись на наведені умови Договору, норми Закону України "Про ринок електричної енергії" та Правила ринку, позивач стверджує, що відповідач не виконав свої зобов`язання в частині оплати балансуючої електричної енергії, отриманої від позивача у лютому 2022 року, в строки, встановлені Договором, у зв`язку з чим у відповідача наявна заборгованість за цей період в сумі 33 326 141,41 грн (основний борг), що підтверджується наданими позивачем рахунками-фактури від 18.02.2022, від 28.02.2022, від 09.03.2022, Актом купівлі - продажу балансуючої електричної енергії від 28.02.2022 № БР/22/02-0112.

Враховуючи наведене, позивач звернувся з даним позовом до суду, відповідно до якого, з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог, просить стягнути з відповідача 33 326 141,41 грн основного боргу, 150 093,27 грн пені та 434 937,85 грн 3% річних.

Відповідач у відзиві на позовну заяву проти позову заперечував з таких підстав:

1. Недоведеність позовних вимог в частині стягнення основного боргу за лютий 2022 у сумі 33 326 141,41 грн.

Відповідач звернув увагу, зокрема, на п 1.14.1., 1.14.3. Правил, згідно яких аудит системи управління ринком проводиться незалежним аудитором з метою визначення її відповідності цим Правилам. Вибір аудитора здійснюється за результатами тендеру на основі технічного завдання, розробленого ОСП. Аудит роботи системи управління ринком проводиться раз на рік, а за потреби може бути ініційованим Регулятором у будь-який час.

Відповідач зазначив, що аудиторський звіт щодо системи управління ринком на сайті позивача не опублікований.

Відповідач не може здійснити перевірку рахунків позивача, оскільки для учасників ринку електроенергії технічно заблокований доступ через електронну мережу до даних ринку електричної енергії (у зв`язку із збройною агресією рф проти України).

Відповідач вважає, що система управління ринком функціонує некоректно, виставлення рахунків відповідачу за балансуючу електроенергію, зокрема рахунку № 007 від 09.03.2022, не відповідає пункту 7.2.1 Правил ринку, згідно якого платіжний документ на щоденній основі надсилається через систему управління ринком. Акт купівлі - продажу балансуючої електричної енергії від 28.02.2022 № БР/22/02-0112 на суму 33 326 141,41 грн включає суму наведеного рахунку.

2. Безпідставність позовних вимог в частині стягнення пені з огляду на приписи п. 16 ч. постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332, згідно яких на період дії в Україні воєнного стану та протягом 30 днів після його припинення або скасування зупиняється нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії.

3. Відповідач перебуває під впливом форс-мажорних обставин, у зв`язку з чим тимчасово не має можливості виконувати зобов`язання за Договором.

Позивач у відповіді на відзив заперечив доводи відповідача щодо настання форс-мажорних обставин, оскільки відповідач не повідомив позивача у встановленому Договором та законом порядку про наявність форс-мажорних обставин в його діяльності, не надав підтверджуючих документів факту неможливості провадити господарську діяльність та не надав повідомлення про розірвання Договору про участь в балансуючому ринку та залишається його учасником на час розгляду справи.

Позивач вважає, що наведені відповідачем обставини не звільняють відповідача від обов`язку сплати за спожиті послуги та сплатити нарахування за прострочення виконання грошового зобов`язання в повному обсязі.

Щодо нарахування штрафних санкцій позивач вважає, що їх нарахування припиняється з моменту дії внесених у постанову НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 змін (на підставі постанови НКРЕКП від 26.04.2022 № 413), до того часу нарахування проводяться, є правомірними та законними.

Щодо доводів відповідача про невідповідність нарахування суми основного боргу позивач заперечив повністю, враховуючи, що позивач виконав всі зобов`язання, встановлені договором та законом, відповідачем прийнято та погоджено без зауважень обсяги, суми та порядок надання послуг за оскаржуваний період, вказані в рахунках, які виставлені в системі управління ринком.

Відповідно до ч. 1-3 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно зі ст. 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 78, 79 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Дослідивши наявні матеріали справи, оцінивши надані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

За приписами статей 11, 509 ЦК України зобов`язання виникають, зокрема, з договору.

Згідно з ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до статей 6, 627 ЦК України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

З огляду на встановлений ст. 204 ЦК України принцип презумпції правомірності правочину, суд приймає Договір № 0112-04124 від 10.08.2021 про участь у балансуючому ринку як належну підставу, у розумінні норм статті 11 ЦК України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків.

За своїм змістом та правовою природою укладений сторонами Договір є договором надання послуг, який підпадає під правове регулювання норм статей 901-907 ЦК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Згідно з ч. 1 ст. 903 ЦК України, якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України (далі - ГК України) суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Згідно з статтями 525, 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Порушенням зобов`язання, відповідно до ст. 610 ЦК України, є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Згідно з ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Судом встановлено, що позивачем, через систему управління ринком виставлені на оплату платіжні документи (рахунки-фактури) за електричну енергію для балансування, придбану відповідачем, а саме:

1) рахунок-фактура від 18.02.2022 № 340 (за 01.02.2022) на суму 74,70 грн;

2) рахунок-фактура від 18.02.2022 № 348 (за 02.02.2022) на суму 3 383 232,84 грн;

3) рахунок-фактура від 18.02.2022 № 357 (за 03.02.2022) на суму 19 278,22 грн;

4) рахунок-фактура від 18.02.2022 № 366 (за 04.02.2022) на суму 55,68 грн;

5) рахунок-фактура від 18.02.2022 № 382 (за 06.02.2022) на суму 27,72 грн;

6) рахунок-фактура від 18.02.2022 № 400 (за 08.02.2022) на суму 337 365,12 грн;

7) рахунок-фактура від 18.02.2022 № 415 (за 10.02.2022) на суму 28 378,18 грн;

8) рахунок-фактура від 28.02.2022 № 031 (за 13.02.2022) на суму 192 577,74 грн;

9) рахунок-фактура від 28.02.2022 № 043 (за 14.02.2022) на суму 229 880,10 грн;

10) рахунок-фактура від 28.02.2022 № 054 (за 15.02.2022) на суму 37,44 грн;

11) рахунок-фактура від 28.02.2022 № 074 (за 17.02.2022) на суму 200 837,75 грн;

12) рахунок-фактура від 28.02.2022 № 103 (за 20.02.2022) на суму 1 880 099,04 грн;

13) рахунок-фактура від 09.03.2022 № 007 (за 21.02.2022 - 28.02.2022) на суму 27 054 296,87 грн,

а всього на загальну суму 33 326 141,40 грн.

Вищезазначені рахунки від 18.02.2022, від 28.02.2022 розміщені (сформовані) ОСП в системі управління ринком 18.02.2022, 28.02.2022 відповідно. Вищезазначений рахунок від 09.03.2022 розміщено (сформовано) ОСП в системі управління ринком 10.03.2022. Дата розміщення (формування) рахунків у системі управління ринком є датою направлення (надсилання, виставлення) таких рахунків. Дати виставлення позивачем зазначених рахунків в системі управління ринком відповідачем не заперечувались.

Актом купівлі - продажу балансуючої електричної енергії (згідно з Договором від 10.08.2021 № 01112-04124) від 28.02.2022 № БР/22/02-0112 зафіксовано факт продажу ОСП (позивачем) та купівлі ППБ (відповідачем) у період з 01.02.2022 по 28.02.2022 балансуючої електричної енергії в обсязі 52 162,500 (Мвт х год), загальною вартістю 33 326 141,40 грн (з ПДВ) (пункти 1.1.). Наведений Акт підписано сторонами з використанням КЕП, докази чого наявні в матеріалах справи.

Судом враховано, що згідно пунктів 1.3. та 1.4. наведеного Акту сторони підписанням цього Акту підтвердили, факт купівлі-продажу балансуючої електричної енергії в обсягах і вартостях, зазначених у пунктах 1.1 та 1.2. цього Акту; сторони не мають претензій одна до одної стосовно обсягів і вартостей купівлі-продажу балансуючої електричної енергії, зазначених у пунктах 1.1. та 1.2. цього Акту.

Водночас, матеріали справи не містять жодних доказів того, що відповідач, заперечуючи дані, які відображені у наведених акті купівлі - продажу та рахунках-фактурах, в тому числі і рахунку-фактурі від 09.03.2022 № 007, звертався до позивача щодо зазначених в них обсягів і вартості балансуючої електричної енергії за лютий 2022 року.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п. 7.8.1 Правил ринку, якщо учасник ринку або ОСП (у якості АР) ініціює суперечку щодо суми, зазначеної в рахунку (запит платіжного документа), оплата повинна бути проведена згідно з платіжним документом. Якщо за результатами розгляду запиту платіжного документа будуть виявлені суми, що підлягають поверненню, учасники ринку та ОСП (у якості АР) зобов`язані здійснити перерахування надлишкових сум на відповідний рахунок.

Водночас відповідачем не надано доказів оскарження щодо сум, зазначених у спірних рахунках-фактурах, виставлених позивачем.

Щодо заперечень відповідача про те, що система управління ринком функціонує не коректно, виставлення рахунків відповідачу з балансуючу електроенергію не відповідає Правилам ринку, суд зазначає про наступне.

Так, п. 2.1 Договору визначено, що за підсумками місяця визначаються індикативні величини; середньозважені ціни балансуючої електричної енергії на завантаження та розвантаження за розрахунковий місяць (грн/МВт*год з точністю до дев`яти знаків після коми), які розраховуються шляхом ділення вартості балансуючої електричної енергії на завантаження і розвантаження на загальний обсяг балансуючої електричної енергії на завантаження і розвантаження відповідно.

Згідно з п. 3.1, 3.2 Договору, для розрахунків за цим Договором використовують обсяги електричної енергії, купленої- проданої на балансуючому ринку ППБ. Обсяг електричної енергії, купленої на балансуючому ринку, визначається на підставі алгоритмів, передбачених Правилами ринку.

Під час розгляду даної справи, відповідачем не оспорювався обсяг електричної енергії, купленої- проданої на балансуючому ринку ППБ.

Згідно листа НЕК "УКРЕНЕРГО" від 21.11.2022 № 01/51336 позивач підтвердив, що аудит системи управління ринком у 2020, 2021 та 2022 роках не проводився. Водночас, сам факт не проведення таого аудиту не свідчить про не коректність функціонування системи управління ринком, а рівно не свідчить про небгрунтваність розрахунку позивачем вартості балансуючої електроенергії за спірний період.

Отже, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів на спростування обгрунтованості розрахунку позивачем вартості балансуючої енергії у спірних рахунках-фактурах, виставлених позивачем відповідачу.

Враховуючи, що Акт купівлі - продажу балансуючої електричної енергії від 28.02.2022 № БР/22/02-0112 підписано обома сторонами, що свідчить про відсутність будь-яких зауважень, в т.ч. з боку відповідача щодо обсягу і вартості придбаної балансуючої електричної енергії, суд відхиляє як безпідставні доводи відповідача про недоведеність позовних вимог в частині стягнення основного боргу в сумі 33 326 141,41 грн.

Отже, суду доведено належним чином, а матеріалами справи підтверджено факт виконання позивачем належним чином свого зобов`язання за Договором щодо поставки відповідачу балансуючої електричної енергії у період з 01.02.2022 по 28.02.2022 на загальну суму 33 326 141,40 грн.

Згідно з п. 7.7.3 p. VII Правил ринку оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох робочих днів з дати направлення платіжного документа.

З урахуванням наведеного, строк виконання відповідачем своїх зобов`язань щодо оплати платіжних документів сплив:

за рахунками-фактури від 18.02.2022 № 340, № 348, № 357, № 366, № 382, № 400, № 415 - 22.02.2022;

за рахунками-фактури від 28.02.2022 № 031, № 043, № 054, № 074, № 103 - 02.03.2022;

за рахунком-фактури від 09.03.2022 № 007 - 12.03.2022.

Оператор системи передачі має право своєчасно та в повному обсязі отримувати плату за продану електричну енергію на балансуючому ринку (п. 4 ч. 2 ст. 33 Закону України "Про ринок електричної енергії").

Згідно з п. 5.2 Договору ОСП має право отримувати від ППБ оплату, визначену згідно з вимогами Правил ринку, за придбану цим ППБ балансуючу електричну енергію. Вказаному праву ОСП кореспондує установлений п. 5.5 Договору обов`язок ППБ оплачувати рахунки за придбану ППБ балансуючу електричну енергію.

Суду доведено належним чином прострочення виконання відповідачем зобов`язання за Договором в частині своєчасної сплати 33 326 141,40 грн., а саме:

за рахунками-фактури від 18.02.2022 № 340, № 348, № 357, № 366, № 382, № 400, № 415 - з 23.02.2022;

за рахунками-фактури від 28.02.2022 № 031, № 043, № 054, № 074, № 103 - з 03.03.2022;

за рахунком-фактури від 09.03.2022 № 007 - з 13.03.2022.

Доказів оплати виставлених позивачем спірних рахунків-фактур відповідачем під час розгляду даної справи суду не надано.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що заявлені позивачем позовні вимоги про стягнення з відповідача 33 326 141,40 грн основного боргу за Договором є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Щодо вимог позивача про стягнення 434 937,85 грн 3% річних (згідно ст. 625 ЦК України за період з дат прострочення за спірними рахунками до 15.08.2022).

Відповідно до статті 625 ЦК України, боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом. Така плата за користування чужими коштами не є штрафною санкцією.

Відповідно до статті 229 ГК України, учасник господарських відносин у разі порушення ним грошового зобов`язання не звільняється від відповідальності через неможливість виконання і зобов`язаний відшкодувати збитки, завдані невиконанням зобов`язання, а також сплатити штрафні санкції відповідно до вимог, встановлених цим Кодексом та іншими законами.

Приймаючи до уваги вищенаведені приписи законодавства щодо наявності у позивача права за порушення грошового зобов`язання відповідачем вимагати сплати останнім процентів річних, перевіривши за допомогою інформаційно-пошукової системи "Ліга" здійснений позивачем розрахунок 3% річних (т. 1 а.с. 201-202), суд дійшов до висновку про задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача 434 937,85 грн 3 % річних.

Щодо вимог позивача про стягнення 150 093,27 грн пені (у розмірі 0,01% за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який стягується пеня, а саме за період з дат прострочення за спірними рахунками до 25.04.2022).

Штрафними санкціями у Господарському кодексі України визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (ч. 1 ст. 230 ГК України).

Згідно з приписами ст. 546 ЦК України, виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою.

Відповідно до ч. 1, 3 статті 549 ЦК України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання

Частиною 1 ст. 547 ЦК України визначено, що правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі.

Згідно з п. 5.1 Договору при невиконанні або неналежному виконанні умов цього Договору сторони несуть відповідальність відповідно до цього Договору та чинного законодавства України.

Відповідальність сторін за порушення умов Договору передбачено розділом 7 Договору, за змістом п. 7.1 якого встановлено, що у разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01% за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до ст. 232 ГК України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Преамбулою Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" передбачено, що цей Закон регулює договірні правовідносини між платниками та одержувачами грошових коштів щодо відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань. Суб`єктами зазначених правовідносин є підприємства, установи та організації незалежно від форм власності та господарювання, а також фізичні особи - суб`єкти підприємницької діяльності.

Згідно статей 1, 3 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" платники грошових коштів за прострочення платежу сплачують на користь одержувачів цих коштів пеню в розмірі, що встановлюється за погодженням сторін. Розмір пені, передбачений статтею 1 цього Закону, обчислюється від суми простроченого платежу та не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

При цьому, суд вважає слушними посилання відповідача на застосування положень постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 в частині стягнення штрафних санкцій у вигляді пені, з огляду на таке.

Відповідно до Закону України від 24.02.2022 № 2102-IX "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" затверджено відповідний Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, яким у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

У подальшому законами України від 15.03.2022 № 2119-ІХ, від 21.04.2022 № 02212-ІХ, від 22.05.2022 № 2263-ІХ, від 15.08.2022 № 2500-IX, від 16.11.2022 № 2738- IX "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" затверджено відповідні укази Президента України від 14.03.2022 № 133/2022, від 18.04.2022 № 259/2022, від 17.05.2022 № 341/2022, від 12.08.2022 № 573/2022, від 07.11.2022 № 757/2022, якими строк дії воєнного стану в Україні продовжено.

Згідно зі статтею 1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що утворений Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 17 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

Судом встановлено, що НКРЕКП прийнято Постанову "Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану" від 25.02.2022 № 332.

26.04.2022 Постанову НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 доповнено пунктом 16, згідно якого передбачено зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії, на період військового стану.

Відповідач є виробником електричної енергії, а позивач Оператором системи передачі, який отримав ліцензію на провадження діяльності з передачі електричної енергії.

Тобто, спірні господарські правовідносини склалися відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", у зв`язку з чим вказана постанова НКРЕКП (з урахуванням змін, внесених постановою НКРЕКП від 26.04.2022 № 413) підлягає застосуванню до спірних правовідносин в частині нарахування пені за період, який входить в період дії воєнного стану.

Враховуючи приписи п. 16 постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332, яка є чинною, та обов`язковою для суб`єктів спірних правовідносин, відсутні правові підстави для нарахування та стягнення з відповідача штрафної санкції у вигляді пені у сумі 149 783,55 грн.

Водночас, підстави для нарахування та стягнення пені за період 23.02.2022, який не входить у період дії воєнного стану, суд вважає обгрунтованими.

Здійснивши за допомогою інформаційно-пошукової системи "Ліга" перерахунок здійсненого позивачем розрахунку пені (т. 1 а.с. 202), суд встановив, що пеня за 23.02.2022 за прострочення оплати спірних рахунків від 18.02.2022 становить 376,85 грн.

За таких обставин, вимоги позивача про стягнення з відповідача 150 093,27 грн пені підлягають задоволенню частково у сумі 376,85 грн, тоді як в іншій частині пені в сумі 149 716,42 грн вимоги позивача визнаються судом безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Щодо форс-мажорних обставин.

Відповідач стверджує, що перебуває під впливом форс-мажорних обставин, у зв`язку з чим тимчасово не має можливості виконувати зобов`язання за Договором, з огляду на таке:

- листом ТПП України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 засвідчено, що військова агресія рф проти України є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили);

- Слов`янська ТЕС ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО", яка є єдиним виробником електроенергії у складі ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО", розміщена в м.Миколаївка Краматорського району Донецької області - в зоні активних бойових дій, наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 25.04.2022 №75 Миколаївська територіальна громада включена до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні);

- роботу Слов`янської ТЕС зупинено на підставі наказу ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО" від 27.05.2022 № 50;

- листом від 27.05.2022 №01-1.3/00450 відповідач повідомив НКРЕКП, Міністерство енергетики, Донецьку обласну військово-цивільну адміністрацію та позивача про зупинення роботи Слов`янської ТЕС.

Оцінюючи доводи відповідача та надані на їх підтвердження докази, суд зазначає наступне.

Судом враховано правові висновки Верховного Суду щодо дії форс-мажорних обставин, викладені у постанові від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21:

"Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Ознаками форс-мажорних обставин є наступні елементи: вони не залежать від волі учасників цивільних (господарських) відносин; мають надзвичайний характер; є невідворотними; унеможливлюють виконання зобов`язань за даних умов здійснення господарської діяльності.

Форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом".

За змістом п. 1.15.1, 1.15.2. Правил ринку, під форс-мажором розуміють надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань будь-якого учасника ринку, передбачених умовами цих Правил, а також бездіяльність третіх осіб, на яких не поширюється дія цих Правил (страйки, саботаж, локаут, вибухи та вихід з ладу чи пошкодження машин та устаткування, оголошена чи неоголошена війна, масові заворушення, піратство тощо).

Правилами ринку також встановлено:

1.15.4. Учасник ринку, який зазнав впливу форс-мажору, зобов`язаний негайно за допомогою будь-якого засобу зв`язку повідомити ОСП та Регулятора про настання форс-мажору не пізніше ніж через 2 робочі дні з моменту виникнення форс-мажору, а також надати у письмовій формі офіційне підтвердження настання форс-мажорних обставин. Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про неможливість виконання прийнятих за цими Правилами зобов`язань позбавляє відповідного учасника ринку права посилатися на будь-яку вищевказану обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання вимог за цими Правилами.

1.15.5. Протягом трьох календарних днів після настання форс-мажору учасники ринку, на яких поширилася його дія, повинні обговорити і погодити продовження своєї роботи відповідно до цих Правил і Кодексу системи передачі.

1.15.6. Учасник ринку не звільняється від виконання зобов`язань, що виникли перед настанням форс-мажору, що викликав призупинення виконання зобов`язань за цими Правилами.

1.15.7. Наявність обставин форс-мажору підтверджується відповідним документом Торгово-промислової палати України або відповідними територіальними відділеннями.

Умовами Договору, до якого приєднався позивач, встановлено:

6.1 Якщо внаслідок дії форс-мажорних обставин (техногенного, природного, соціально-політичного, військового характеру, обставин юридичного форс-мажору (дія/рішення органів державної влади, органів, установ, що містить заборону або обмеження з питань, які мають безпосереднє відношення до виконання цього Договору)) унеможливлюється виконання будь-якою стороною зобов`язань за цим Договором, така сторона повинна повідомити у письмовій формі про це іншу сторону протягом 5 днів з моменту виникнення таких обставин.

6.2. Неповідомлення або несвоєчасне повідомлення однієї зі сторін про неможливість виконання прийнятих за цим Договором зобов`язань позбавляє сторону права посилатися на будь-яку вищевказану обставину як на підставу, що звільняє від відповідальності за невиконання зобов`язань.

6.3. У разі дії форс-мажорних обставин більше 30 календарних днів сторони мають право відмовитись від подальшого виконання зобов`язань з цим Договором та в установленому порядку розірвати Договір. Розірвання цього Договору тягне за собою відповідні правові наслідки щодо діяльності сторін на ринку електричної енергії.

6.4. Наявність форс-мажорних обставин підтверджується відповідним документом, виданим Торгово-промисловою палатою України або відповідними територіальними відділеннями.

Як встановлено судом, відповідач не повідомив позивача у порядку та строки, встановлені Договором та Правилами ринку, про наявність форс-мажорних обставин в його діяльності, зокрема при виконанні ним зобов`язань за Договором.

Лист ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО" від 27.05.2022 №01-1.3/00450, яким повідомлено про зупинення роботи Слов`янської ТЕС, направлено відповідачем позивачу лише 27.05.2022.

Тоді як строк виконання відповідачем своїх зобов`язань щодо оплати рахунків-фактур (за отриману відповідачем у лютому 2022 балансуючу електричну енергію) сплинув ще 22.02.2022, 02.03.2022, 12.03.2022.

Суд також звертає увагу, що у наведеному листі ПАТ "ДОНБАСЕНЕРГО" від 27.05.2022 №01-1.3/00450 йдеться про прийняте відповідачем рішення про зупинку роботи Слов`янської ТЕС та жодним чином не повідомлено позивача саме про неможливість виконання відповідачем зобов`язань за Договором.

Враховуючи встановлені обставини та п. 6.2 Договору, суд доходить висновку, що внаслідок неповідомлення/несвоєчасного повідомлення відповідачем про неможливість виконання зобов`язань за Договором, відповідач позбавляється права посилатися на дію форс-мажорних обставин як на підставу, що звільняє його від відповідальності за невиконання зобов`язань.

Щодо листа ТПП України від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1, яким засвідчено, що військова агресія рф проти України є форс-мажорною обставиною, то судом враховано, що такий лист ТПП України фактично не свідчить про наявність причинно-наслідкового зв`язку між введенням військового стану, у зв`язку з військовою агресією рф проти України, та неможливістю виконання відповідачем своїх зобов`язань за Договором, а саме оплати за отриману у лютому 2022 балансуючу електричну енергію.

Таким чином, наведені відповідачем обставини не звільняють останнього від обов`язку сплатити за отриману у лютому 2022 балансуючу електричну енергію, рівно як і від відповідальності за прострочення виконання грошового зобов`язання.

Надаючи оцінку доводам учасників судового процесу, судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (ч. 5 ст. 236 ГПК України).

Відповідно до п. 3 ч. 4 ст. 238 ГПК України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються.

Разом з цим судом враховано, що у справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Здійснивши оцінку наявних у матеріалах справи доказів у порядку ст. 86 ГПК України, повно і всебічно з`ясувавши обставини справи, підтверджені тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, суд дійшов висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню частково, а саме: стягненню з відповідача на користь позивача підлягають 33 326 141,40 грн основного боргу, 434 937,85 грн 3 % річних, 376,85 грн пені. В задоволенні решти позовних вимог позивачу належить відмовити за встановлених судом обставин справи.

Стосовно розподілу судових витрат.

Відповідно до частин 1, 2 статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Частиною 1 статті 124 ГПК України визначено, що разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Позивач у позовній заяві зазначив, що сума його судових витрат становить суму сплаченого судового збору.

Відповідач не подав до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які він поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Матеріалами справи підтверджується, що позивач сплатив судовий збір у загальній сумі 637 816,43 грн (платіжні доручення № 1096 від 17.06.2022 на суму 500 014,47 грн та № 1212 від 16.08.2022 на суму 137 801,96 грн).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.12.2022 постановлено повернути позивачу з державного бюджету 129 148,84 грн зайво сплаченого судового збору.

Враховуючи приписи ст. 129 ГПК України та часткове задоволення позовних вимог, судовий збір в сумі 506 429,45 грн покладається на відповідача, в сумі 2 238,14 грн - на позивача.

Керуючись ст. 13, 73, 74, 76-80, 86, 123, 124, 129, 165, 232, 233, 236-238, 240, 241, 327 ГПК України Господарський суд міста Києва

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з Публічного акціонерного товариства "ДОНБАСЕНЕРГО" (Україна, 84306, ДОНЕЦЬКА ОБЛ., М.КРАМАТОРСЬК, ВУЛ.ТИХОГО ОЛЕКСИ, БУДИНОК 6; ідентифікаційний код 23343582) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "УКРЕНЕРГО" (Україна, 01032, М.КИЇВ, ВУЛИЦЯ СИМОНА ПЕТЛЮРИ, БУДИНОК 25; ідентифікаційний код 00100227) 33 326 141,40 грн (тридцять три мільйони триста двадцять шість тисяч сто сорок одну гривню 40 коп.) основного боргу, 434 937,85 грн (чотириста тридцять чотири тисячі дев`ятсот тридцять сім гривень 85 коп.) 3 % річних, 376,85 грн (триста сімдесят шість гривень 85 коп.) пені, 506 429,45 грн (п`ятсот шість тисяч чотириста двадцять дев`ять гривень 45 коп.) судового збору.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку, передбаченому ст. 253, 254, 256-259 ГПК України з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України.

Повне рішення складено 15.12.2022

Суддя Оксана ГУМЕГА