ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"19" грудня 2022 р. Справа № 911/2759/21

За кредиторською заявою Головного управління ДПС у Київській області

у справі № 911/2759/21

за заявою Фізичної особи-підприємця Баса Романа Олексійовича

до боржника Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада»

про банкрутство

Суддя Лутак Т.В.

Секретар судового засідання Мишак І.Ю.

Представники: згідно протоколу судового засідання

Обставини справи:

У провадженні Господарського суду Київської області перебуває справа № 911/2759/21 за заявою Фізичної особи-підприємця Баса Романа Олексійовича до боржника Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» про банкрутство.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.11.2021 відкрито провадження у даній справі, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів відповідно до ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства, введено процедуру розпорядження майном боржника та призначено розпорядником майна боржника Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича.

Офіційне оприлюднення повідомлення про відкриття провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» здійснено судом 02.11.2021, номер публікації якого 67516.

До Господарського суду Київської області звернулося Головне управління ДПС у Київській області із заявою б/н б/д (вх. № 10786/22 від 19.08.2022) про визнання грошових вимог до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» у розмірі 981 251, 42 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.08.2022 розгляд кредиторської заяви Головного управління ДПС у Київській області призначено на 12.09.2022, зобов`язано Головне управління ДПС у Київській області, боржника та розпорядника майна боржника надати суду певні документи.

Крім того, постановою Господарського суду Київської області від 25.08.2022 у справі № 911/2759/21 припинено процедуру розпорядження майном боржника Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» та припинено повноваження арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича як розпорядника майна боржника Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада»; визнано банкрутом Публічне акціонерне товариство «Донецьк-Лада» (08132, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, м. Вишневе, вул. Святошинська, буд. 41, оф. 10, ідентифікаційний код - 13481225) та відкрито відносно нього ліквідаційну процедуру, ліквідатором банкрута Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» призначено арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого № 1724 від 20.03.2015; адреса: 09117, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Надрічна, буд. 68).

12.09.2022 до Господарського суду Київської області від арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича надійшли письмове повідомлення вих. № 09/09/22-5 від 09.09.2022 (вх. № 12137/22 від 12.09.2022) про результати розгляду грошових вимог Головного управління ДПС у Київській області, а також клопотання вих. № 09/09/22-7 від 09.09.2022 (вх. № 12140/22 від 12.09.2022) про проведення судового засідання 12.09.2022 без участі ліквідатора Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 12.09.2022, у зв`язку з нез`явленням у судове засідання представника Головного управління ДПС у Київській області та невиконанням ним вимог суду, розгляд кредиторської заяви Головного управління ДПС у Київській області відкладено на 03.10.2022.

До Господарського суду Київської області від ліквідатора банкрута арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича надійшло клопотання вих. № 30/09/22-9 від 30.09.2022 (вх. № 13636/22 від 03.10.2022) про проведення судового засідання, що призначено на 03.10.2022, без його участі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 03.10.2022, у зв`язку з нез`явленням у судове засідання представника Головного управління ДПС у Київській області та невиконанням ним вимог суду, розгляд кредиторської заяви Головного управління ДПС у Київській області відкладено на 24.10.2022.

24.10.2022 до Господарського суду Київської області від ліквідатора банкрута арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича надійшло клопотання вих. № 21/10/22-4 від 21.10.2022 (вх. № 14847/22 від 24.10.2022) про проведення судового засідання, що призначено на 24.10.2022, без його участі.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.10.2022, у зв`язку з нез`явленням у судове засідання представника Головного управління ДПС у Київській області та невиконанням ним вимог суду, розгляд кредиторської заяви Головного управління ДПС у Київській області відкладено на 17.11.2022.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.11.2022, у зв`язку з нез`явленням у судове засідання учасників провадження та невиконанням Головним управлінням ДПС у Київській області вимог суду, розгляд кредиторської заяви Головного управління ДПС у Київській області відкладено на 05.12.2022.

28.11.2022 до Господарського суду Київської області від ліквідатора банкрута надійшло клопотання б/н від 28.11.2022 (вх. № 1727/22 від 28.11.2022) про проведення судового засідання, що призначено на 05.12.2022, без участі ліквідатора.

До Господарського суду Київської області від Головного управління ДПС у Київській області надійшла уточнена заява б/н б/д (вх. № 17547/22 від 02.12.2022) про визнання кредиторських вимог, у якій Головне управління ДПС у Київській області просить визнати його грошові вимоги до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» у розмірі 1 819 119, 13 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.12.2022 розгляд кредиторської заяви Головного управління ДПС у Київській області відкладено на 19.12.2022, зобов`язано Головне управління ДПС у Київській області надати суду докази направлення на адресу ліквідатора банкрута уточненої заяви б/н б/д (вх. № 17547/22 від 02.12.2022) про визнання кредиторських вимог, зобов`язано ліквідатора банкрута розглянути уточнену заяву Головного управління ДПС у Київській області б/н б/д (вх. № 17547/22 від 02.12.2022) про визнання кредиторських вимог та надати суду нормативно обґрунтовані письмові пояснення за результатами її розгляду.

13.12.2022 до Господарського суду Київської області від Головного управління ДПС у Київській області надійшло клопотання б/н від 13.12.2022 (вх. № 18356/22 від 13.12.2022) про приєднання до матеріалів справи доказів відправлення ліквідатору банкрута уточненої заяви б/н б/д (вх. № 17547/22 від 02.12.2022) про визнання кредиторських вимог.

До Господарського суду Київської області від ліквідатора банкрута надійшли письмові пояснення та повідомлення вих. № 16/12/22-10 від 16.12.2022, вих. № 19/12/22-1 від 19.12.2022 (вх. № 1952/22 від 19.12.2022, вх. № 1953/22 від 19.12.2022) щодо розгляду грошових вимог, викладених у уточненій заяві Головного управління ДПС у Київській області.

У судове засідання 19.12.2022 з`явився представник Головного управління ДПС у Київській області та підтримав заяву б/н б/д (вх. № 10786/22 від 19.08.2022) про визнання грошових вимог до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада», з урахуванням уточненої заяви б/н б/д (вх. № 17547/22 від 02.12.2022).

Інші учасники провадження у даній справі у судове засідання 19.12.2022 не з`явилися та причин неявки суду не повідомили.

У судовому засіданні 19.12.2022 розглядається заява Головного управління ДПС у Київській області б/н б/д (вх. № 10786/22 від 19.08.2022), з урахуванням уточненої заяви б/н б/д (вх. № 17547/22 від 02.12.2022) про визнання грошових вимог до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» у розмірі 1 819 119, 13 грн.

Грошові вимоги Головного управління ДПС у Київській області обґрунтовані: вимогою про сплату боргу (недоїмки) № Ю-11878-17 від 20.02.2020; звітами про нарахування єдиного внеску за період з вересень 2013 року вересень 2014 року, серпень 2019-листорад 2019 року; податковими деклараціями з податку на додану вартість за період квітень 2011 року серпень 2014 року; вимогою про сплату боргу (недоїмки) № Ю-11878-17 від 18.06.2020; податковим повідомленням-рішенням № від 13.02.2014; податковим повідомленням-рішенням № від 13.02.2014; постановою Донецького окружного адміністративного суду від 09.02.2011 у справі № 2а/0570/1048/2011; постановою Донецького окружного адміністративного суду від 19.12.2011 у справі № 2а/0570/22663/2011; постановою Донецького окружного адміністративного суду від 02.10.2012 у справі № 2а/0570/11611/2012.

Загальна сума вимог Головного управління ДПС у Київській області до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» становить 1 824 081, 33 грн, з яких:

- 607, 04 грн податок на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів;

- 980 644, 38 грн податок на додану вартість;

- 837 867, 91 грн єдиний соціальний внесок;

- 4 962, 00 грн - судовий збір, сплачений за подання заяви про визнання кредиторських вимог у даній справі.

Ліквідатор банкрута згідно повідомлень вих. № 09/09/22-5 від 09.09.2022, вих. № 19/12/22-1 від 19.12.2022 (вх. № 12137/22 від 12.09.2022, вх. № 1953/22 від 19.12.2022) про результати розгляду грошових вимог Головного управління ДПС у Київській області відхилив повністю кредиторські вимоги Головного управління ДПС у Київській області, посилаючись на таке: інтегровані картки не є належним доказами в розумінні процесуального законодавства; до заявленої заборгованості слід застосувати строки давності, що визначені податковим законодавством; Головне управління ДПС у Київській області є відокремленим підрозділом, а отже не має статусу юридичної особи і відповідно не має матеріального права на подання заяв з грошовими вимогами до боржника; до заяви не додано документ, що підтверджує повноваження підписанта.

Суд, дослідивши матеріали справи та оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, вважає за необхідне зазначити таке.

Щодо статусу Головного управління ДПС у Київській області та наявності у нього права на подання заяв з грошовими вимогами до боржника, суд зазначає таке.

Частиною 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Згідно з ч. 1 ст. 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у ст. 4 цього Кодексу.

Статтею 52 Господарського процесуального кодексу України (процесуальне правонаступництво) визначено, що у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив.

Відповідно до ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства грошове зобов`язання це зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування.

Кредитор це юридична або фізична особа, а також контролюючий орган, уповноважений відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, та інші державні органи, які мають вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника, а також адміністратор за випуском облігацій, який відповідно до Закону України «Про ринки капіталу та організовані товарні ринки» діє в інтересах власників облігацій, які мають підтверджені у встановленому порядку документами вимоги щодо грошових зобов`язань до боржника.

Згідно з ст. 43 Кодексу України з процедур банкрутства у разі вибуття чи заміни кредитора у справі про банкрутство господарський суд за заявою правонаступника або іншого учасника (учасників) справи здійснює заміну такої сторони її правонаступником на будь-якій стадії провадження у справі. Усі дії, вчинені у справі про банкрутство до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив.

Публічним правонаступництвом є повне або часткове передання владних функцій від одного суб`єкта владних повноважень до іншого внаслідок припинення первісного суб`єкта або повного чи часткового припинення його владних функцій. Публічне правонаступництво передбачає також перехід у встановлених законодавством випадках прав і обов`язків одного суб`єкта владних повноважень іншому.

Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду в постанові від 11.10.2019 у справі № 812/1408/16 зазначив, що правонаступництво у сфері управлінської діяльності органів державної влади (публічне правонаступництво) передбачає повне або часткове передання (набуття) адміністративної компетенції одного суб`єкта владних повноважень (суб`єкта публічної адміністрації) до іншого або внаслідок припинення первісного суб`єкта, або внаслідок повного чи часткового припинення його адміністративної компетенції.

У такому разі також відбувається вибуття суб`єкта владних повноважень із публічних правовідносин.

Особливістю адміністративного (публічного) правонаступництва є те, що подія переходу прав та обов`язків, що відбувається із суб`єктами владних повноважень, сама собою повинна бути публічною та врегульованою нормами адміністративного права.

Законом України «Про центральні органи виконавчої влади» передбачено, що територіальні органи центрального органу виконавчої влади можуть утворюватись як юридичні особи та без статусу юридичної особи.

Так, згідно з положеннями ч. 2 ст. 21-1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» територіальні органи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, та центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, визначені частиною першою цієї статті, утворюються без статусу юридичної особи та є органами державної влади, можуть мати окремий баланс, рахунки в органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, печатку та бланк зі своїм найменуванням та із зображенням Державного Герба України.

Положення про територіальний орган як відокремлений підрозділ центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, положення про територіальний орган як відокремлений підрозділ центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, затверджуються керівником відповідного центрального органу виконавчої влади за погодженням з міністром, який спрямовує та координує діяльність такого центрального органу виконавчої влади (ч. 3 ст. 21-1 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади»).

Відповідно до підпункту 41.1.1 п. 41.1 ст. 41 Податкового кодексу України податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) віднесено до переліку контролюючих органів, що здійснюють від імені держави функцію контролю щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім віднесених до компетенції митних органів), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.

За змістом п. 41.5 ст. 41 Податкового кодексу України повноваження і функції контролюючих органів, зокрема, податкових органів, визначаються цим Кодексом та законами України. Розмежування повноважень і функціональних обов`язків контролюючих органів визначається законодавством України.

Судом встановлено, що постановою Кабінету Міністрів України «Деякі питання територіальних органів Державної податкової служби» № 893 від 30.09.2020 ліквідовано як юридичні особи публічного права територіальні органи Державної податкової служби, у тому числі Головне управління ДПС у Київській області.

Права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються відповідно до п. 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положеннями про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Згідно з п. 3 постанови Кабінету Міністрів України від 30.09.2020 № 893, права та обов`язки територіальних органів Державної податкової служби, що ліквідуються, відповідно до п. 1 цієї постанови, переходять Державній податковій службі та її територіальним органам у межах, визначених положенням про Державну податкову службу та її територіальні органи.

Відповідно до п. 7 положення про Державну податкову службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.03.2019 № 227, ДПС України здійснює повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку її територіальні органи. ДПС та її територіальні органи є контролюючими органами (податковими органами, органами стягнення).

Наказом ДПС України «Про затвердження положень про територіальні органи» № 643 від 12.11.2020 затверджено положення про Головне управління ДПС у Київській області.

За змістом п. 1 положення про Головне управління ДПС у Київській області, вказане головне управління є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Згідно з даними, зазначеними в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Головне управління ДПС у Київській області є відокремленим підрозділом Державної податкової служби України, тип відокремленого підрозділу філія (інший відокремлений підрозділ).

Отже, Головне управління ДПС у Київській області є територіальним органом ДПС України - центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику.

За таких обставин, виходячи із системного аналізу положень ч. 2 ст. 21-1 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади", ч. 1 ст. 45 та ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України, ст. 1 Кодексу України з процедур банкрутства, а також враховуючи вказані вище Положення про Державну податкову службу України та Положення про Головне управління ДПС у Київській області, останнє є відокремленим підрозділом ДПС України, яке хоч і утворене без статусу юридичної особи, однак є органом державної влади (податковим органом, органом стягнення) та може бути стороною в судовому процесі.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 31.08.2022 у справі № 921/574/20.

Крім того, суд звертає увагу, що заява Головного управління ДПС у Київській області б/н б/д (вх. № 10786/22 від 19.08.2022) про визнання грошових вимог до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» підписана уповноваженою особою Головного управління ДПС у Київській області Луценком О.С., який відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань уповноважений діяти в судах України без окремого доручення керівника (самопредставництво ДПС, Головного управління ДПС у Київській області як відокремленого підрозділу ДПС) з правом посвідчення документів, без права відмови, відкликання, визнання позову, відмови, відкликання апеляційних та касаційних скарг. Уточнена заява б/н б/д (вх. № 17547/22 від 02.12.2022) про визнання грошових вимог до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» підписана уповноваженою особою Головного управління ДПС у Київській області Бедій П.М., яка відповідно до наказу Головного управління ДПС у Київській області від 19.10.2022 та посадової інструкції державного службовця, що містяться в матеріалах справи, має право забезпечення представництва (в порядку самопредставництва суб`єкта владних повноважень) у судових справах, пов`язаних із банкрутством суб`єктів господарювання та стягнення коштів до бюджету, судових процесах та вчинення дій в усіх судах України в інтересах та від імені ДПС, ГУ, без окремого доручення Голови з правами, що надані стороні, третій особі, особі, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

З огляду на вищевикладене, суд вважає спростованим та недоведим посилання ліквідатора банкрута на те, що Головне управління ДПС у Київській області є відокремленим підрозділом, який не має статусу юридичної особи і відповідно не має матеріального права на подання заяв з грошовими вимогами до боржника, а також на те, що до заяви не додано документ, що підтверджує повноваження підписанта.

Щодо розгляду кредиторських вимог Головного управління ДПС у Київській області по суті та посилання ліквідатора банкрута на те, що інтегровані картки не є належним доказами в розумінні процесуального законодавства та, що до заявленої заборгованості слід застосувати строки давності, які визначені податковим законодавством, суд зазначає таке.

Як вбачається з матеріалів справи, Головним управлінням ДПС у Київській області заявлено до визнання заборгованість з єдиного соціального внеску за період з серпня 2011 року по жовтень 2014 року та за січень-лютий 2020 року у розмірі 837 867, 91 грн, з яких: 787 058, 35 грн основний платіж (недоїмка), 23 266, 66 грн штрафні санкції та 27 542, 90 грн пеня.

Вищевказана заборгованість підтверджується, зокрема, вимогою про сплату боргу (недоїмки) № Ю-11878-17 від 20.02.2020 та вимогою про сплату боргу (недоїмки) № Ю-11878-17 від 18.06.2020, які, відповідно до матеріалів справи, направлялися на адресу Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада».

Так, вимога про сплату боргу (недоїмки) № Ю-11878-17 від 20.02.2020 виставлена щодо Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» про сплату загальної суми боргу у розмірі 837 187, 91 грн, з яких: 787 058, 35 грн недоїмка, 22 586, 66 грн штрафи та 27 542, 90 грн. пеня.

Вимогою про сплату боргу (недоїмки) № Ю-11878-17 від 18.06.2020 Головне управлінням ДПС у Київській області повідомило Публічне акціонерне товариство «Донецьк-Лада» про існуючу заборгованість станом на 31.05.2020 та вимагало сплатити 837 867, 91 грн, з яких: 787 058, 35 грн недоїмка, 23 266, 66 грн штрафи та 27 542, 90 грн пеня.

Статтею 1 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що: єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) це консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування; податкові органи це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, його територіальні органи; недоїмка це сума єдиного внеску, своєчасно не нарахована та/або не сплачена у строки, встановлені цим Законом, обчислена податковим органом у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до ч. 2 та ч. 3 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» у разі виявлення своєчасно не сплачених сум страхових внесків платники єдиного внеску зобов`язані самостійно обчислити ці внески і сплатити їх з нарахуванням пені в порядку і розмірах, визначених цією статтею. Суми недоїмки стягуються з нарахуванням пені та застосуванням штрафів.

Згідно з ч. 4 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» податковий орган у порядку, за формою та у строки, встановлені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, надсилає в паперовій та/або електронній формі платникам єдиного внеску вимогу про сплату недоїмки з єдиного внеску. Вимога про сплату недоїмки є виконавчим документом. Платник єдиного внеску зобов`язаний протягом десяти календарних днів з дня надходження вимоги про сплату недоїмки сплатити суми недоїмки та штрафів разом з нарахованою пенею. У разі незгоди з розрахунком суми недоїмки платник єдиного внеску узгоджує її з податковим органом шляхом оскарження вимоги про сплату єдиного внеску в адміністративному або судовому порядку.

Частиною 5 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що вимога податкового органу про сплату недоїмки або рішення суду щодо стягнення суми недоїмки виконується державною виконавчою службою в порядку, встановленому законом.

Відповідно до ч. 7 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» сума недоїмки не підлягає списанню, зокрема в разі укладення з платником єдиного внеску мирової угоди відповідно до вимог Закону України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом», крім випадків повної ліквідації юридичної особи або смерті фізичної особи, визнання її безвісно відсутньою, недієздатною, оголошення померлою та відсутності осіб, які відповідно до цього Закону несуть зобов`язання із сплати єдиного внеску.

Згідно з ч. 15 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» суми штрафів та нарахованої пені, застосованих за порушення порядку та строків нарахування, обчислення і сплати єдиного внеску, стягуються в такому самому порядку, що і суми недоїмки із сплати єдиного внеску. Суми штрафів та нарахованої пені включаються до вимоги про сплату недоїмки, якщо їх застосування пов`язано з виникненням та сплатою недоїмки.

Частиною 16 ст. 25 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що строк давності щодо нарахування, застосування та стягнення сум недоїмки, штрафів та нарахованої пені не застосовується.

З огляду на вищевикладене, враховуючи те, що заборгованість з єдиного соціального внеску підтверджується вимогами про сплату недоїмки з єдиного внеску, які в адміністративному або судовому порядку боржником неоскаржувалися та до яких строк позовної давності не застосовується, суд вважає вимоги Головного управління ДПС у Київській області у розмірі 837 867, 91 грн, з яких: 787 058, 35 грн основний платіж (недоїмка), 23 266, 66 грн штрафні санкції і 27 542, 90 грн пеня обґрунтованими та такими, що підлягаю визнанню.

Також, Головним управлінням ДПС у Київській області заявлено до визнання заборгованість з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів у розмірі 607, 04 грн та з податку на додану вартість у розмірі 980 644, 38 грн.

З матеріалів справи вбачається, що заборгованість з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів у розмірі 607, 04 грн підтверджується податковим повідомленням-рішенням № від 13.02.2014 та податковим повідомленням-рішенням № від 13.02.2014 і становить собою штрафні санкції за порушення граничного строку сплати суми грошового зобов`язання з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів.

При цьому, заборгованість з податку на додану вартість у розмірі 980 644, 38 грн, яких: 920 543, 84 грн основний борг, 35 136, 30 грн штрафні санкції та 24 964, 24 грн пеня, підтверджується податковими деклараціями з податку на додану вартість за період квітень 2011 року серпень 2014 року, постановою Донецького окружного адміністративного суду від 09.02.2011 у справі № 2а/0570/1048/2011, постановою Донецького окружного адміністративного суду від 19.12.2011 у справі № 2а/0570/22663/2011 та постановою Донецького окружного адміністративного суду від 02.10.2012 у справі № 2а/0570/11611/2012.

Підпунктом 14.1.39 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України передбачено, що грошове зобов`язання платника податків це сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.

Відповідно до п. 102.1 ст. 102 Податкового кодексу України контролюючому органу надано право, крім випадків, визначених п. 102.2 цієї статті, провести перевірку та самостійно визначити суму грошових зобов`язань платника податків у випадках, визначених цим Кодексом, не пізніше закінчення 1095 дня (2555 дня - у разі проведення перевірки операції відповідно до статей 39 і 392 цього Кодексу), що настає за останнім днем граничного строку подання податкової декларації, звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації, визначеної п. 133.4 ст. 133 цього Кодексу, та/або граничного строку сплати грошових зобов`язань, нарахованих контролюючим органом, а якщо така податкова декларація була надана пізніше, - за днем її фактичного подання. Якщо протягом зазначеного строку контролюючий орган не визначає суму грошових зобов`язань, платник податків вважається вільним від такого грошового зобов`язання (в тому числі від нарахованої пені), а спір стосовно такої декларації та/або податкового повідомлення не підлягає розгляду в адміністративному або судовому порядку.

Податковим боргом є сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом (підпункт 14.1.175 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України).

У п. 102.4 ст. 102 Податкового кодексу України визначено, що у разі якщо грошове зобов`язання нараховане контролюючим органом до закінчення строку давності, визначеного у п. 102.1 цієї статті, податковий борг, що виник у зв`язку з відмовою у самостійному погашенні такого грошового зобов`язання, може бути стягнутий протягом наступних 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу, крім випадків, передбачених абз. 3 п. 59.1 ст. 59 цього Кодексу. Якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

Згідно з пунктами 101.1 та 101.2 ст. 101 Податкового кодексу України списанню підлягає безнадійний податковий борг, у тому числі пеня та штрафні санкції, нараховані на такий податковий борг. Під терміном "безнадійний" розуміється: 101.2.1 - податковий борг платника податку, визнаного в установленому порядку банкрутом, вимоги щодо якого не були задоволені у зв`язку з недостатністю майна банкрута; 101.2.2 - податковий борг фізичної особи, яка: визнана у судовому порядку недієздатною, безвісно відсутньою або оголошена померлою, у разі недостатності майна, на яке може бути звернуто стягнення згідно із законом; померла, у разі недостатності майна, на яке може бути звернуто стягнення згідно із законом; понад 720 днів перебуває у розшуку; 101.2.3 - податковий борг платника податків, у тому числі податкового агента, стосовно якого минув строк давності, встановлений п. 102.4 ст. 102 цього Кодексу; 101.2.4 - податковий борг платника податків, що виник внаслідок обставин непереборної сили (форс-мажорних обставин); 101.2.5 - податковий борг платника податків, щодо якого до Державного реєстру внесено запис про його припинення на підставі рішення суду; 101.2.6 - податковий борг банку, щодо якого наявне рішення Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про затвердження звіту про завершення ліквідації банку або рішення Національного банку України про затвердження ліквідаційного балансу, ухвалення остаточного звіту ліквідатора і завершення ліквідаційної процедури.

Системний аналіз зазначених норм дозволяє зробити висновок про те, що ст. 102 Податкового кодексу України встановлено універсальний граничний строк давності для стягнення контролюючим органом податкового боргу, нарахованого платнику податків за результатами податкової перевірки, який становить 1095 календарних днів з дня виникнення податкового боргу. Цей строк є спеціальним строком давності для звернення податкового органу до платника податків з вимогою про погашення податкового боргу та застосовується імперативно (в силу закону). Списання безнадійного податкового боргу, яким є податковий борг платника податків, щодо якого минув строк давності у 1095 днів, здійснюється контролюючим органом самостійно на підставі даних автоматизованої інформаційної системи станом на день виникнення безнадійного податкового боргу. У разі спливу 1095 денного строку з дня виникнення податкового боргу, такий борг визнається безнадійним та підлягає списанню, у тому числі пеня та штрафні санкції нараховані на такий борг, а відтак з того часу в контролюючого органу відсутнє право вживати будь-які заходи щодо стягнення такої суми боргу.

Водночас, у другому реченні п. 102.4 ст. 102 Податкового кодексу України законодавець сформулював виключення із загального правила застосування строку давності для стягнення податкового боргу, а саме вказав, якщо платіж стягується за рішенням суду, строки стягнення встановлюються до повного погашення такого платежу або визначення боргу безнадійним.

Виходячи із зазначених вище приписів суд вважає, що за наявності судового рішення про стягнення суми податкового боргу презюмується, що контролюючий орган нарахував та ініціював стягнення цього податкового боргу до закінчення строків давності, передбачених пунктами 102.1 та 102.4 ст. 102 Податкового кодексу України, а тривале невиконання боржником відповідного судового рішення не може бути підставою для звільнення його від обов`язку сплатити присуджену до стягнення суму боргу, відтак такий податковий борг не може вважатися безнадійним, адже стягується за рішенням суду і строки стягнення щодо нього встановлюються до повного погашення платежу або до визнання його безнадійним тільки у випадках, передбачених підпунктами 101.2.1, 101.2.2, 101.2.4, 101.2.5 п. 101.2 ст. 101 Податкового кодексу України.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 15.07.2021 у справі № 922/2632/20.

За таких обставин, суд зазначає, що на вимоги Головного управління ДПС у Київській області, які обґрунтовані податковим повідомленням-рішенням № від 13.02.2014, податковим повідомленням-рішенням № від 13.02.2014 та податковими деклараціями з податку на додану вартість поширюється спеціальний строк давності для звернення податкового органу до платника податків з вимогою про погашення податкового боргу, який застосовується імперативно (в силу закону).

Водночас матеріалами справи підтверджується вжиття податковим органом заходів до стягнення податкового боргу в судовому порядку в межах визначеного ст. 102 Податкового кодексу України строку, а саме: постановою Донецького окружного адміністративного суду від 09.02.2011 у справі № 2а/0570/1048/2011, постановою Донецького окружного адміністративного суду від 19.12.2011 у справі № 2а/0570/22663/2011 та постановою Донецького окружного адміністративного суду від 02.10.2012 у справі № 2а/0570/11611/2012.

Так, постановою Донецького окружного адміністративного суду від 09.02.2011 у справі № 2а/0570/1048/2011 стягнуто з боржника заборгованість у розмірі 256 153, 82 грн, яка складається з податку на додану вартість у розмірі 255 004, 34 грн та нарахованої пені у розмірі 1 149, 48 грн.

Ухвалою Донецького окружного адміністративного суду від 14.12.2011 у справі № 2а/0570/1048/2011 розстрочено виконання Донецького окружного адміністративного суду від 09.02.2011 у справі № 2а/0570/1048/2011 на 36 місяців, встановивши суму платежу за перші 2 місяці 7 376, 91 грн та наступні 34 місяці по 7 100, 00 грн не пізніше 20 числа кожного місяця.

Відповідно до наявного у матеріалах справи розрахунку податкового боргу з податку на додану вартість вищевказаний борг, що стягнутий постановою Донецького окружного адміністративного суду від 09.02.2011 у справі № 2а/0570/1048/2011, заявлений до визнання у даній справі.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 19.12.2011 у справі № 2а/0570/22663/2011 стягнуто з боржника заборгованість у розмірі 278 806, 35 грн, у тому числі: з податку на додану вартість у розмірі 198 016, 00 грн; по земельному податку у розмірі 80 790, 35 грн.

Відповідно до наявного у матеріалах справи розрахунку податкового боргу з податку на додану вартість із суми боргу з податку на додану вартість, що стягнута постановою Донецького окружного адміністративного суду від 19.12.2011 у справі № 2а/0570/22663/2011, Головним управлінням ДПС у Київській області заявлено до визнання у даній справі суми, що виникли з ПДВ по деклараціях від 20.05.2011, від 17.06.2011, від 20.07.2011, від 19.08.2011 та становить 67 895, 41 грн.

Постановою Донецького окружного адміністративного суду від 02.10.2012 у справі № 2а/0570/11611/2012 стягнуто з боржника податкову заборгованість з податку на додану вартість в розмірі 301 101, 00 грн, що виникла згідно податкових декларацій з податку на додану вартість за період з вересня 2011 року по травень 2012 року.

Відповідно до наявного у матеріалах справи розрахунку податкового боргу з податку на додану вартість вищевказаний борг, що стягнутий постановою Донецького окружного адміністративного суду від 02.10.2012 у справі № 2а/0570/11611/2012, заявлений до визнання у даній справі.

З огляду на вищевикладене, враховуючи наявні у матеріалах справи докази та встановлені обставини, суд дійшов висновку, що грошові вимоги Головного управління ДПС у Київській області, які підтверджуються судовими рішеннями Донецького окружного адміністративного суду в загальному розмірі 625 150, 23 грн, з яких: 624 000, 75 грн (255 004, 34 грн + 67 895, 41 грн + 301 101, 00 грн) - податок на додану вартість та 1 149, 48 грн пеня є обґрунтованими і документально підтвердженими, на які спеціальний строк давності для звернення податкового органу до платника податків з вимогою про погашення податкового боргу не поширюється.

За таких обставин, суд вважає, що вимоги Головного управління ДПС у Київській області до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» підлягають частковому визнанню, а саме у розмірі 1 463 018, 14 грн, з яких: 787 058, 35 грн основний платіж з єдиного соціального внеску (недоїмка), 624 000, 75 грн основний борг з податку на додану вартість, 23 266, 66 грн штраф з єдиного соціального внеску та 27 542, 90 грн пеня з єдиного соціального внеску, 1 149, 48 грн пеня з податку на додану вартість, вимоги у розмірі 356 101, 19 грн, з яких: 607, 04 грн заборгованість з податку на прибуток підприємств, створених за участю іноземних інвесторів та 355 494, 15 грн заборгованість з податку на додану вартість, суд відхиляє, оскільки на них поширюється строк позовної давності.

Разом з тим, суд зазначає, що заявлені Головним управлінням ДПС у Київській області вимоги виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада», а тому є конкурсними та подані до суду після закінчення строку, встановленого ч. 1 ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства.

Відповідно до ч. 4 ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства для кредиторів, вимоги яких заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, усі дії, вчинені у судовому процесі, є обов`язковими так само, як вони є обов`язковими для кредиторів, вимоги яких були заявлені протягом встановленого строку.

Вимоги кредиторів, заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, задовольняються в порядку черговості, встановленої цим Кодексом.

Кредитори, вимоги яких заявлені після завершення строку, визначеного частиною першою цієї статті, є конкурсними, однак не мають права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів.

Згідно з ч. 6 ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства вимоги кредиторів, заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, розглядаються господарським судом у порядку черговості їх отримання у судовому засіданні, яке проводиться після попереднього засідання господарського суду. За результатами розгляду зазначених заяв господарський суд постановляє ухвалу про визнання чи відхилення (повністю або частково) вимог таких кредиторів. Ухвала господарського суду є підставою для внесення відомостей про таких кредиторів до реєстру вимог кредиторів.

Отже, суд, враховуючи вищезазначене та керуючись ст. 64 Кодексу України з процедур банкрутства, визнає частково кредиторські вимоги Головного управління ДПС у Київській області до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» на загальну суму 1 467 980, 14 грн, з яких: 4 962, 00 грн (судовий збір) - перша черга задоволення вимог кредиторів, 787 058, 35 грн друга черга задоволення вимог кредиторів, 624 000, 75 грн третя черга задоволення вимог кредиторів та 51 959, 04 грн. шоста черга задоволення вимог кредиторів, вимоги у розмірі 356 101, 19 грн суд відхиляє.

Керуючись статтями 1, 45, 64 Кодексу України з процедур банкрутства та статтями 73-79, 86, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Визнати частково вимоги Головного управління ДПС у Київській області до Публічного акціонерного товариства «Донецьк-Лада» у розмірі 1 467 980, 14 грн, з яких: 4 962, 00 грн - перша черга задоволення вимог кредиторів, 787 058, 35 грн друга черга задоволення вимог кредиторів, 624 000, 75 грн третя черга задоволення вимог кредиторів та 51 959, 04 грн. шоста черга задоволення вимог кредиторів, вимоги у розмірі 356 101, 19 грн відхилити.

2. Копію даної ухвали направити учасникам у справі про банкрутство.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в порядку, передбаченому статтями 255-257 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалу підписано 21.12.2022.

Суддя Т.В. Лутак