УХВАЛА

15.12.2022Справа № 910/2657/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., за участю секретаря судового засідання Вершиніної Д.О., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Українсько-болгарського товариства з обмеженою відповідальністю "Пірана"

до 1) Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності",

2) Компанії "ДАНСОН-БГ" ООД ("DANHSON-BG")

про визнання недійсними свідоцтва України на знак для товарів та послуг

Представники:

від позивача: Глотов С.О.;

від відповідача-1: не з`явився;

від відповідача-2: не з`явився

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Українсько-болгарське товариство з обмеженою відповідальністю "Пірана" (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" (далі - відповідач-1) та Компанії "ДАНСОН-БГ" ООД ("DANHSON-BG") (далі - відповідач-2), в якому просить суд:

- визнати недійсним свідоцтво України на торговельну марку НОМЕР_2 від 28.12.2020, яке зареєстровано за "ДАНСОН-БГ" ООД ("DANHSON-BG");

- зобов`язати Національний орган інтелектуальної власності Державне підприємство "Український інститут інтелектуальної власності" внести зміни до Державного реєстру свідоцтв України на знаки для товарів і послуг щодо визнання недійсним повністю свідоцтва України на торговельну марку НОМЕР_2 від 28.12.2020 та здійснити публікацію про це в офіційному бюлетені "Промислова власність".

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником зареєстрованої в Україні торговельної марки "Каченята КРЯ-КРЯ" за свідоцтвом України НОМЕР_1 (дата реєстрації - 15.11.2005). Проте, позивачу стало відомо про наявність торговельної марки "КРЯ-КРЯ" за свідоцтвом України № НОМЕР_2 зареєстрованої за "ДАНСОН-БГ"ООД (дата реєстрації - 28.12.2020). Позивач вбачає схожість торговельної марки за свідоцтвом України НОМЕР_2 з раніше зареєстрованою торговельною маркою за свідоцтвом України НОМЕР_1, оскільки всі порівнювані позначення містять ідентичні слова "КРЯ-КРЯ", а тому позивач вбачає наявність прямого порушення його виключних майнових прав на торговельну марку "КАЧЕНЯТА КРЯ-КРЯ" за свідоцтвом України НОМЕР_1 стосовно товарів та послуг 03, 05, 35 класів Міжнародної класифікації товарів і послуг.

Ухвалою Господрського суду міста Києва від 21.04.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 15.12.2022.

12.05.2022 до суду надійшов відзив Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" на позовну заяву, в якому відповідач-1 заперечує проти заявлених позовних вимог та, зокрема, зазначає, що за заявкою № m201829446 були проведені формальна та кваліфікаційна експертизи відповідно до Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг» та встановлених на його основі Правил, під час якої заявлені до реєстрації позначення перевірялись на відповідність умовам надання правової охорони, визначених Законом, за результатами вказаної експертизи було винесено висновок про відповідність знаку умовам надання правової охорони відносно усього переліку товарів і послуг. Тож, на думку відповідача-1, при проведенні експертизи заявки № m201829446 Укрпатент діяв на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Законом України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг». Крім того, відповідач-1 заперечує проти долученого позивачем до позовної заяви висновку патентного повіреного Зибцева Є.А. та вказує, що особа, яка склала такий висновок не є експертом в розумінні ст. 69 ГПК України, а також висновок не містить зазначення, що патентний повірений Зибцев Є.А. попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок.

23.06.2022 через відділ автоматизованого документообігу суду від Українсько-болгарського товариства з обмеженою відповідальністю "Пірана" надійшли документи на виконання вимог ухвали суду від 21.04.2022, а саме нотаріально засвідчені переклади на болгарську мову копії ухвали Господарського суду міста Києва від 21.04.2022 року про відкриття провадження у справі № 910/2657/22 у трьох примірниках, а також позовну заяву з додатками в трьох примірниках.

28.06.2022 Господарський суд міста Києва звернувся до Міністерства юстиції України з дорученням про вручення документів (копії ухвали Господарського суду міста Києва від 21.04.2022 про відкриття провадження у справі №910/2657/22 із нотаріально засвідченим перекладом зазначеної ухвали на болгарську мову в двох примірниках; копії позовної заяви з додатками до неї із нотаріально засвідченим перекладом зазначеної позовної заяви з додатками до неї на болгарську мову в двох примірниках) Компанії "ДАНСОН-БГ" ООД ("DANHSON-BG") в порядку, передбаченому вказаним договором.

25.07.2022 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач подав відповідь на відзив відповідача-1, в якій зазначає, що сам факт дотримання відповідачем-1 процедури проведення експертизи, не свідчить про те, що такою експертизою було отримано висновок, який відповідає вимог Закону по суті та не порушує прав третіх осіб. Крім того, позивач вказує, що позначення позивача і позначення відповідача-2 використовуються для одних й тих самих товарів: дитячий шампунь.

24.10.2022 до Господарського суду міста Києва надійшов лист Компанії "ДАНСОН-БГ" ООД ("DANHSON-BG") № 22-Д-ИП-00209 від 05.10.2022, в якому Компанія повідомляє про отримання документів, складених українською мовою від Українсько-болгарського товариства з обмеженою відповідальністю "Пірана" та зазначає, що будь-які інші документи складені болгарською мовою Компанія "ДАНСОН-БГ" ООД ("DANHSON-BG") від Господарського суду міста Києва не отримувала.

31.10.2022 Господарський суд міста Києва звернувся до Міністерства юстиції України з супровідним листом №01-37.1/315/22, в якому просив Міністерство повідомити про результати виконання доручення суду про вручення документів від 28.06.2022, а у разі неможливості виконання такого доручення повідомити про обставини, які перешкоджають його виконанню.

08.12.2022 через відділ автоматизованого документообігу суду позивач подав клопотання про долучення доказів до матеріалів справи, в якому просить суд долучити до матеріалів справи висновок експерта № 125-01 за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності від 25.11.2022, складений експертом Петренко С.А., на замовлення позивача.

12.12.2022 до Господарського суду міста Києва надійшов лист Компанії "ДАНСОН-БГ" ООД ("DANHSON-BG") № 22-Д-ИП-00235 від 22.11.2022, в якому Компанія повідомляє, що 07.11.2022 Радомирським районним судом за приватною цивільною справою № 0947 Компанії було вручено судові матеріали у справі № 910/2657/22 Господарського суду міста Києва. Проте, відповідач-2 вказує, що оскільки на території України ведуться військові дії йому, як нерезиденту, важко організувати свій захист та направити свого представника у справі № 910/2957/22 до Господарського суду міста Києва, у зв`язку з чим просить суд не відкривати справу та призупинити її до нормалізації ситуації в країні.

У цьому судовому засіданні представник позивача заперечив проти задоволення заяву відповідача-2 про призупинення розгляду справи.

Представники відповідача-1 та відповідача-2 у судове засідання не з`явилися, однак про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Розглянувши заяву відповідача-2 про призупинення розгляду справи, суд розцінює її як заяву про зупинення провадження у справі та зазначає наступне.

Так, Указом Президента України № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" запроваджено воєнний стан на території України з 5:30 год. 24.02.2022.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України.

Згідно приписів ст. 227 Господарського процесуального кодексу України, суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках:

1) смерті або оголошення померлою фізичної особи, яка була стороною у справі або третьою особою з самостійними вимогами щодо предмета спору, якщо спірні правовідносини допускають правонаступництво;

2) необхідності призначення або заміни законного представника учасника справи;

3) перебування сторони або третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції;

3-1) звернення обох сторін з клопотанням про зупинення провадження у справі у зв`язку з проведенням медіації.

4) прийняття рішення про врегулювання спору за участю судді;

5) об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Відповідно до ст. 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках: 1) перебування учасника справи на альтернативній (невійськовій) службі не за місцем проживання або на строковій військовій службі; 2) призначення судом експертизи; 3) направлення судового доручення щодо збирання доказів у порядку, встановленому статтею 84 цього Кодексу; 4) звернення із судовим дорученням про надання правової допомоги або вручення виклику до суду чи інших документів до іноземного суду або іншого компетентного органу іноземної держави; 6) прийняття ухвали про тимчасове вилучення доказів державним виконавцем для дослідження судом; 7) перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Суд зазначає, що нормами процесуального законодавства чітко визначені підстави для зупинення провадження у справі, при цьому відповідні зміни щодо розгляду справ у зв`язку з запровадженням воєнного стану до Господарського процесуального кодексу України не вносилися, а відтак заява відповідача-2 про зупинення провадження у даній справі задоволенню не підлягає.

Також, у цьому судовому засіданні представник позивача надав заяву про заміну відповідача-1, в якій просить суд замінити у даній справі відповідача-1 - Державне підприємство "Український інститут інтелектуальної власності" на Державну організацію "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій".

Розглянувши заяву позивача про заміну відповідача-1, суд відзначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 48 Господарського процесуального кодексу України, якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку (ч. 4 ст. 48 Господарського процесуального кодексу України).

За приписами ст.52 Господарського процесуального кодексу України, у разі смерті або оголошення фізичної особи померлою, припинення юридичної особи шляхом реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення), заміни кредитора чи боржника в зобов`язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу. Усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Про заміну або про відмову в заміні учасника справи його правонаступником суд постановляє ухвалу.

За загальним правилом, правонаступництво - це перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Правонаступництво є самостійною підставою заміни кредитора у зобов`язанні, його слід розглядати як певний юридичний механізм похідного правонабуття, за яким до правонаступника переходять суб`єктивні права та обов`язки попередника. Правонаступництво для юридичних осіб може наставати в разі їх припинення з правонаступництвом. Припинення юридичної особи з правонаступництвом, тобто реорганізація юридичної особи, може проводитися у формі злиття, приєднання, поділу або перетворення.

Отже, правонаступництвом є перехід прав і обов`язків від одного суб`єкта до іншого. Розрізняють дві форми правонаступництва: універсальне та часткове (сингулярне). При універсальному правонаступництві до правонаступника (фізичної або юридичної особи) разом з правами первісного кредитора переходять і його обов`язки. Таке правонаступництво має місце у разі спадкування, реорганізації юридичної особи шляхом перетворення, злиття, приєднання. При частковому (сингулярному) правонаступництві, до правонаступника переходять тільки певні права та обов`язки кредитора.

16.06.2020 року було прийнято Закон України "Про внесення змін до деяких законів України щодо створення національного органу інтелектуальної власності" за № 703-IX, який набрав чинності 14.10.2020 року (в редакції 05.01.2022), яким було створено національний орган інтелектуальної власності та внесено зміни у відповідні закони, якими регулюються правовідносини в сфері інтелектуальної власності, зокрема і в Закон України "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг" (Відомості Верховної Ради України, 1994 р., № 7, із наступними змінами), яким регулюються спірні правовідносини у даній справі.

Відповідно до абзацу 2 статті 1 України "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг", Національний орган інтелектуальної власності (далі - НОІВ) - державна організація, що входить до державної системи правової охорони інтелектуальної власності, визначена на національному рівні Кабінетом Міністрів України як така, що здійснює повноваження у сфері інтелектуальної власності, визначені цим Законом, іншими законами у сфері інтелектуальної власності, актами центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері інтелектуальної власності, та статутом, і має право представляти Україну в міжнародних та регіональних організаціях.

Зокрема, Закон України "Про охорону прав на знаки для товарів і послуг" було доповнено статтею 2-1 наступного змісту: Функції НОІВ виконує юридична особа публічного права (державна організація), утворена центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері інтелектуальної власності, та визначена Кабінетом Міністрів України.

До владних повноважень, делегованих НОІВ, належить:

- приймання заявок, проведення їх експертизи, прийняття рішень щодо них;

- видача свідоцтв на торговельні марки, здійснення державної реєстрації торговельних марок;

- опублікування офіційних відомостей про торговельні марки та подані заявки на торговельні марки у Бюлетені, ведення Реєстру та Бази даних заявок, внесення до Реєстру відомостей,

- надання витягів та виписок в електронній та (або) паперовій формі;

- здійснення міжнародного співробітництва у сфері правової охорони інтелектуальної власності і представлення інтересів України з питань охорони прав на торговельні марки у Всесвітній організації інтелектуальної власності та інших міжнародних організаціях відповідно до законодавства;

- здійснення підготовки, атестації та реєстрації представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених);

- ведення Державного реєстру представників у справах інтелектуальної власності (патентних повірених);

- інформування та надання роз`яснень щодо реалізації державної політики у сфері охорони прав на торговельні марки.

Відповідно до п. 2 розділу ІІ Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про внесення змін до деяких законів України щодо створення національного органу інтелектуальної власності" Національний орган інтелектуальної власності є функціональним правонаступником центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері інтелектуальної власності, щодо окремих функцій та повноважень з реалізації державної політики у сфері інтелектуальної власності, визначених цим Законом.

Так, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 13.10.2020 № 1267-р «Про національний орган інтелектуальної власності» визначено: на виконання підпункту 1 пункту 7 розділу II "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України від 16 червня 2020 р. N 703-IX "Про внесення змін до деяких законів України щодо створення національного органу інтелектуальної власності" визначити, що Державне підприємство "Український інститут інтелектуальної власності" виконує функції Національного органу інтелектуальної власності.

Тож, тимчасово функції Національного органу інтелектуальної власності було покладено на Державне підприємство "Український інститут інтелектуальної власності".

Разом з тим, розпорядженням Кабінету Міністрів України від 28.10.2022 року № 943-р "Деякі питання Національного органу інтелектуальної власності", було визначено, що Державна організація "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій" виконує функції Національного органу інтелектуальної власності.

Вказане розпорядження Кабінету Міністрів України від 28.10.2022 року № 943-р набрало чинності з 08.11.2022 року, отже функції Національного органу інтелектуальної власності, зокрема, і щодо ведення Реєстру торгівельних марок і внесення до Реєстру змін та відомостей, з 08.11.2022 перейшли від Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності" до Державної організації "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій".

Таким чином, Державна організація "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій" є функціональним правонаступником Державного підприємства "Український інститут інтелектуальної власності".

Враховуючи викладене вище, суд дійшов висновку про наявність підстав для заміни відповідача-1 у справі № 910/2657/22 - Державне підприємство "Український інститут інтелектуальної власності" на його функціонального правонаступника - Державну організацію "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій".

Отже, враховуючи заміну відповідача-1 на його правонаступника, необхідність повідомлення Державну організацію "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій" про розгляд даної справи та з метою надання часу для подання відзиву на позовну заяву, суд вважає за необхідне відкласти підготовче засідання у даній справі.

Відповідно до ч. 7 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України, у разі відкладення підготовчого засідання або оголошення перерви підготовче засідання продовжується зі стадії, на якій засідання було відкладене або у ньому була оголошена перерва.

Керуючись статтями 48, 52, 216, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Українсько-болгарського товариства з обмеженою відповідальністю "Пірана" про заміну відповідача-1 у справі - задовольнити.

2. Замінити відповідача-1 у справі № 910/2657/21 - Державне підприємство "Український інститут інтелектуальної власності" (ідентифікаційний код - 31032378) на його правонаступника - Державну організацію "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій" (ідентифікаційний код - 44673629).

3. Зобов`язати Українсько-болгарське товариство з обмеженою відповідальністю "Пірана" направити на адресу Державної організації "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій" позовну заяву з додатками та надати суду докази виконання.

4. Запропонувати Державній організації "Український національний офіс інтелектуальної власності та інновацій" у строк до 05.01.2023 надати суду відзив на позовну заяву у порядку, передбаченому ст. 165 Господарського процесуального кодексу України;

- докази направлення відзиву з доданими до нього документами на адресу позивача.

5. Підготовче засідання відкласти на 26.01.2023 о 09:40 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: 01030, м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44-В, зал № 31.

6. Звернути увагу сторін на положення ст. ст. 80, 81 Господарського процесуального кодексу України щодо подання та витребування доказів.

7. Зобов`язати учасників процесу направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити у відповідності з вимогами ст. 60 Господарського процесуального кодексу України, а також надати належним чином засвідчені копії документів, що підтверджують повноваження представників.

8. Довести до відома сторін, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 135 Господарського процесуального кодексу України суд має право стягувати в дохід Державного бюджету України з винної особи штраф у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за невиконання процесуальних обов`язків, зокрема ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу.

9. Нагадати, що сторони відповідно до ст. 192 Господарського процесуального кодексу України, можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

10. Повідомити учасників справи про підготовче засідання.

11. Звернути увагу учасників процесу на те, що документи подаються через канцелярію суду за умови їх оформлення належним чином (кожна сторінка має бути належним чином засвідчена, документи прошиті та подане клопотання про приєднання зазначених документів до матеріалів справи).

Звернути увагу сторін, що інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 19.12.2022.

Відповідно до ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України, ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, протягом десяти днів з дня її проголошення, з урахуванням вимог ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя Щербаков С.О.