ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"08" грудня 2022 р. м. Житомир Справа № 906/842/22

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Сікорської Н.А.

секретар судового засідання: Русецька Ю.О.

за участю прокурора: Цеміна Н.Ю., посвідчення №058872 від 21.12.2020;

представника позивача-2: Михальчук К.О., діє в порядку самопредставництва, згідно витягу з ЄДРЮФОПГФ;

представників відповідача: Васянович В.В., довіреність від 24.11.2022;

Григорчук С.С., довіреність від 23.11.2022;

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Керівника Коростенської окружної прокуратури в інтересах держави в особі 1. Іршанської селищної ради;

2. Державної екологічної інспекції Поліського округу

до Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради

про стягнення 51213,31 грн.

Процесуальні дії по справі.

Керівник Коростенської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Іршанської селищної ради Коростенського району Житомирської області та Державної екологічної інспекції Поліського округу про стягнення з Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради 51213,31 грн. шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 11.10.2022 залишено без руху позовну заяву та надано керівнику Коростенської окружної прокуратури строк для усунення недоліків позовної заяви.

19.10.2022 до суду від керівника Коростенської окружної прокуратури надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 24.10.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, судове засідання для розгляду справи по суті призначив на 24.11.2022.

08.11.2022 на електронну адресу суду від Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради надійшов відзив на позовну заяву.

17.11.2022 до суду від Іршанської селищної ради надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника позивача.

24.11.2022 на електронну адресу суду від Коростенської окружної прокуратури надійшла відповідь на відзив.

У судовому засіданні 24.11.2022 суд оголосив перерву до 12:30 год. 08.12.2022, про що ухвалою суду від 24.11.2022 було повідомлено Іршанську селищну раду, представник якої не був присутнім у судовому засіданні 24.11.2022.

В судовому засіданні 08.12.2022 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Позовні вимоги прокурора обґрунтовані тим, що Державною екологічною інспекцією Поліського округу під час проведення позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства України Комунальним підприємством "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради виявлено порушення умов скидання зворотних вод у водні об`єкти, що призводить до забруднення та засмічення вод річки Ірша, про що складено акт №647 від 21.10.2021.

Зокрема, підприємством у період з 01.01.2021 по 21.10.2021 здійснювався скид зворотних вод у водний об`єкт річки Ірша з показниками, що перевищують затверджені норми гранично допустимих скидів.

Прокурор зазначає, що державі внаслідок порушення відповідачем законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів завдано збитків в сумі 51213,31 грн.

Відповідач у відзиві на позовну заяву вказав, що позовні вимоги визнаються частково. Зазначив, що відповідач оскаржував претензію позивача1, звертався стосовно вирішення спору в досудовому порядку та здійснення перерахунку суми відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин в річку Ірша зі зворотними водами за період з 01.01.2021 по 21.10.2021, та невключення у цю суму маси наднормативного скиду забруднюючими речовинами, а саме заліза і сульфатів, але відповіді не отримав. Відповідач не погоджується з зафіксованим об`ємом утворення у своїй господарській діяльності речовин - сульфатів і заліза. Вказує, що під час приймання стічних вод (на вході) до очисних споруд, стоки не містять у своєму складі такий об`єм заліза і сульфатів, який зафіксований на виході з очисних споруд, на підтвердження чого надав власний протокол дослідження стічної води від 24.11.2021. Відповідач припускає, що через рельєфну особливість місцевості, води з відстійників, які відносяться до власності гірничо-збагачувального комбінату та мають у своєму складі великий об`єм заліза і сульфатів, просочуються через ґрунт та потрапляють у водозабір Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради.

Прокурор у відповіді на відзив пояснив, що акт №647 від 21.10.2021 підписаний та отриманий директором Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради 21.10.2021 без будь-яких зауважень, вказаний акт є чинним, в судовому порядку не оскаржувався та не був скасований. Відповідач до суду з метою оскарження дій та рішень Державної екологічної інспекції Поліського округу не звертався. За порушення вимог природоохоронного законодавства директора відповідача ОСОБА_1. притягнуто до адміністративної відповідальності, що підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення №012173 від 20.10.2021 та постановою про накладення адміністративного стягнення №27-27.2.2 від 20.10.2021, вказаний штраф сплачено, що підтверджується платіжним дорученням від 23.10.2021.

Державна екологічна інспекція Поліського округу у відповіді на відзив зазначила, що відповідь відповідача на претензію, в якій він просив провести перерахунок, не підтверджує факту оскарження цієї претензії, на що посилається відповідач. Факт порушення у сфері охорони навколишнього природного середовища був зафіксований у акті та приписі, посадову особу відповідача було притягнуто до адміністративної відповідальності, адміністративні матеріали не оскаржувалися. Згідно з довідкою відповідача в річку Ірша скинуто 170264 куб.м зворотніх неочищених вод, що підтверджує порушення вимог статей 44, 49, 70 Водного кодексу України, тому відповідно до статті 111 Водного кодексу України у відповідача виникло зобов`язання відшкодувати збитки, завдані державі. Дослідження відповідача стічної води на вході на очисні споруди проведено через місяць після досліджень, проведених фахівцями інспекції, тому не може бути належним доказом на підтвердження кількості заліза та сульфату у зворотних водах.

У запереченнях на відповіді на відзив відповідач зазначив, що не здійснював оскарження рішення Державної екологічної інспекції Поліського округу у судовому порядку, у зв`язку з відсутністю коштів. Надав контррозрахунок шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок скиду забруднюючих речовин із зворотними водами в річку Ірша, за показниками вказаними в протоколі дослідження стічної води від 24.11.2021, проведеного відповідачем.

Представник позивача та прокурор в судовому засіданні підтримали позовні вимоги в повному обсязі.

Представники відповідача в судовому засіданні заперечили проти доводів та вимог позовної заяви.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

Державною екологічною інспекцією Поліського округу на підставі доручення прем`єр-міністра України від 07.09.2021 №39200/1/1-21, доручення Державної екологічної інспекції України від 14.09.2021 №159 та направлення від 18.10.2021 №731 в період з 19.10.2021 по 25.10.2021 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради, що здійснює діяльність на території смт. Іршанськ (територія Іршанської селищної ради) (а.с.20-21).

Під час перевірки було складено протоколи вимірювань показників складу та властивостей вод №121-21/1 від 25.10.2021 відповідно до акта відбору проб вод від 20.10.2021 №121-21/1 (а.с.38-39); №123-21/1 від 26.10.2021 відповідно до акта відбору проб вод від 21.10.2021 №123-21/1 (а.с.40-41) та №119-21/1 від 25.10.2021 відповідно до акта відбору проб вод від 19.10.2021 №119-21/1 (а.с.42-43).

Згідно довідки Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради №596/2 від 21.10.2021 за період з 01.01.2021 по 21.10.2021 суб`єктом господарювання у річку Ірша було відведено зворотні води в кількості 170264 куб.м (а.с.44).

За результатами проведення перевірки Державною екологічною інспекцією Поліського округу складено акт № 647 від 21.10.2021, в якому вказано про виявлення порушень законодавства, зокрема, статей 44, 70, 105 Водного кодексу України, а саме: очисні споруди каналізації знаходяться в незадовільному стані, частково зруйновані та експлуатуються з порушенням затвердженого технологічного регламенту роботи очисних споруд каналізації (хлораторна не працює); нерозроблені заходи щодо попередження забруднення підземних вод (очисні споруди (біостави), полігон видалення відходів); відповідно до представлених протоколів дослідження якості відведених зворотних вод у водний об`єкт (І-ІІІ квартал 2021) наявні перевищення гранично допустимих скидів передбачених дозволом на спеціальне водокористування, а саме: аміак (по азоту), залізу, БСК-5, ХСК, хлоридам; результати досліджень свідчать про неефективну роботу очисних споруд (а.с.22-31).

Як зазначено у вказаному акті, відповідач на час проведення перевірки здійснює водокористування на підставі дозволу на спеціальне водокористування №411/ЖТ/49д-19 від 28.08.2019, виданого Державним агентством водних ресурсів України з терміном дії по 28.08.2020. Відповідно до діючого дозволу на спеціальне водокористування, передбачено здійснювати водопостачання (забір води) з технічного водогону філії "Іршанський гірничо-збагачувальний комбінат" АТ "ОГКХ" для забезпечення питною водою населення, підприємств та організацій смт. Іршанськ, а також для забезпечення виробничих та господарсько-побутових потреб водоочисних споруд підприємства. В даному дозволі на спеціальне водокористування встановлені наступні ліміти водокористування: отримання води від іншого водокористувача 1521,99 куб.м/добу, 551,940 тим.куб.м/рік; допустимий обсяг скиду у водний об`єкт 948,720 куб.м/добу, 343,53,95 тис.куб.м/рік.

Акт №647 від 21.10.2021 підписаний та отриманий 21.10.2021 директором Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради ОСОБА_1.

На підставі даного акту Державною екологічною інспекцією Поліського округу видано припис №87/02.2 від 25.10.2021 щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства (а.с.45-47).

20.10.2021 відносно керівника Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради ОСОБА_1. складено протокол про адміністративне правопорушення №012173 за порушення ст.ст. 44, 70 Водного кодексу України (а.с.35) та притягнуто до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу в сумі 136,00 грн., що підтверджується постановою про накладення адміністративного стягнення від 20.10.2021 (а.с.36), який сплачено 23.10.2021, що підтверджується квитанцією №11 (а.с. 63).

Державна екологічна інспекція Поліського округу з метою досудового врегулювання спору звернулась до відповідача з претензією № 119-2.2/47 від 17.11.2021 про відшкодування збитків, заподіяних державі, внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин в річку Ірша у розмірі 51213,31 грн., до якої було додано обґрунтований розрахунок збитків (а.с.32-34). Зазначено, що розрахунок проведено у відповідності до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженого наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 20.07.2009 №389, а саме згідно формули, визначеної у п.7.1 Методики - З = К кат х Кр х кЗ х ( Mi1 + Мі2 +... Mim) х уі.

У відповіді на вказану претензію від 29.11.2021 №653/2 відповідач вказав, що не погоджується з кількістю сульфатів і заліза, які скидаються підприємством у річку Ірша, вказаних у обґрунтованому розрахунку, просив здійснити перерахунок суми відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин в річку Ірша зі зворотними водами за період з 01.01.2021 по 21.10.2021, не включаючи маси наднормативного скиду забруднюючими речовинами, а саме заліза та сульфатів. Також висловлено припущення, що вміст забруднюючих речовин, а саме - наднормованої маси заліза та сульфатів, пов`язаний із близьким розташуванням до очисних споруд водовідстійників та структурних підрозділів гірничо-видобувного комбінату, через рельєфну особливість місцевості води з відстійників комбінату просочуються через ґрунт та потрапляють у водозабір Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради.

Доказів досудового врегулювання спору між сторонами матеріали справи не містять, як не містять і доказів відшкодування відповідачем шкоди у розмірі 51213,31 грн.

У зв`язку з невчиненням дій щодо стягнення збитків, Коростенська окружна прокуратура 01.07.2021 та 11.08.2022 відповідно направила Державній екологічній інспекції Поліського округу та Іршанській селищній раді повідомлення про наявність підстав для вжиття заходів представницького характеру (а.с.48-51, 54-57).

Державна екологічна інспекція Поліського округу в листі від 08.08.2021 просила прокуратуру вжити заходи представницького характеру в інтересах держави, шляхом пред`явлення відповідного позову до Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради (а.с.52-53).

Згідно з відповіддю Іршанської селищної ради від 29.08.2022 на повідомлення Коростенської окружної прокуратури, Іршанська селищна рада не була повідомлена Комунальним підприємством "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради про наявний факт порушення природоохоронного законодавства, тому відповідний позов до суду не подавався. Іршанська селищна рада просила врахувати пояснення Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради, здійснити по можливості перерахунок розміру збитків та вирішити дане питання в досудовому порядку (а.с.59-60).

09.09.2022 Коростенська окружна прокуратура повідомила Державну екологічну інспекцію Поліського округу та Іршанську селищну раду про подання до суду позовної заяви про стягнення з Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства у розмірі 51213,31 грн. (а.с.63-64).

За вказаних обставин, керівник Коростенської окружної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу та Іршанської селищної ради про стягнення з Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради 51213,31 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до ч.1 ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Відповідно до ст.35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у галузі охорони навколишнього природного середовища та правовідносинах, що виникають із заподіяння шкоди довкіллю, є Державна екологічна інспекція Поліського округу, яка наділена відповідними повноваженнями згідно з Положенням про Державну екологічну інспекцію України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України №275 від 19.04.2017.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та іншими законами (ст.10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").

Статтею 15 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що місцеві ради несуть відповідальність за стан навколишнього природного середовища на своїй території і в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища. Для фінансування заходів, спрямованих на охорону навколишнього природного середовища, утворюються місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища.

З огляду на викладене, шкода, заподіяна порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню до відповідних бюджетів органів місцевого самоврядування за місцем заподіяння такої шкоди, у даному випадку у спеціальний фонд Іршанської селищної ради, на території якої здійснено наднормативний скид забруднюючих речовин у водний об`єкт.

Своєчасність і повнота наповнення бюджету має важливе значення для виконання програм щодо забезпечення охорони навколишнього природного середовища, а невідшкодування шкоди відповідачем до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища, який утворюється у складі відповідного місцевого бюджету, завдає шкоди державним інтересам.

Таким чином, Іршанська селищна рада уповноважена представляти інтереси держави у спірних правовідносинах.

За ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

З матеріалів справи вбачається, що Державною екологічною інспекцією Поліського округу та Іршанською селищною радою не вживалися заходи щодо звернення до суду з позовом до Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради про примусове стягнення шкоди, заподіяної внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Крім того, Державна екологічна інспекція Поліського округу направляла звернення до Коростенської окружної прокуратури щодо подання позову до суду в інтересах держави про стягнення з Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради шкоди, завданої державі.

Вказане свідчить про наявність відповідно до ст.131-1 Конституції України, ст.23 Закону України "Про прокуратуру" підстав для вжиття прокурором заходів представницького характеру шляхом пред`явлення відповідного позову на їх захист.

Згідно правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

З огляду на викладене, за наявності встановлених порушень інтересів держави та невжиття органом влади, до компетенції якого віднесено відповідні повноваження, належних та ефективних заходів щодо їх захисту та поновлення, прокуратурою обґрунтовано встановлено наявність передбачених ст.23 Закону України "Про прокуратуру" підстав для представництва інтересів держави у спірних правовідносинах.

Відтак, суд приходить до висновку, що прокурор правомірно звернувся з позовом до господарського суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Поліського округу та Іршанської селищної ради.

Відповідно до преамбули Водного кодексу України усі води (водні об`єкти) на території України є національним надбанням народу України, однією з природних основ його економічного розвитку і соціального добробуту. Водні ресурси забезпечують існування людей, тваринного і рослинного світу і є обмеженими та уразливими природними об`єктами.

Державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. (ст.5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відповідно до ст.34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Відповідно до ст.40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог: раціонального і економного використання природних ресурсів на основі широкого застосування новітніх технологій; здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища; здійснення заходів щодо відтворення відновлювальних природних ресурсів; застосування біологічних, хімічних та інших методів поліпшення якості природних ресурсів, які забезпечують охорону навколишнього природного середовища і безпеку здоров`я населення; збереження територій та об`єктів природно-заповідного фонду, а також інших територій, що підлягають особливій охороні; здійснення господарської та іншої діяльності без порушення екологічних прав інших осіб. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених цим Законом та іншим законодавством України.

Водокористувачами в Україні можуть бути підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи (ст.42 Водного кодексу України).

В силу вимог ст.44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані: економно використовувати водні ресурси, дбати про їх відтворення і поліпшення якості вод; дотримуватися встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території; не допускати порушення прав, наданих іншим водокористувачам, а також заподіяння шкоди господарським об`єктам та об`єктам навколишнього природного середовища; здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу. При використанні природних ресурсів має забезпечуватися виконання й інших вимог, встановлених Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища" та іншим законодавством України.

Відповідно до ст.1 Водного кодексу України водокористуванням є використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів); використання води - процес вилучення води для використання у виробництві з метою отримання продукції та для господарсько-питних потреб населення, а також без її вилучення для потреб гідроенергетики, рибництва, водного, повітряного транспорту та інших потреб.

Водокористування може бути двох видів - загальне та спеціальне (ст.46 Водного кодексу України).

Нормами частин 1, 2 статті 48 Водного кодексу України передбачено, що спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб.

Відповідно до ст.49 Водного кодексу України спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.

Комунальне підприємство "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради є водокористувачем на підставі дозволу на спеціальне водокористування №411/ЖТ/49д-19 від 28.08.2019, виданого Державним агентством водних ресурсів України з терміном дії по 28.08.2020. Слід зазначити, що у протоколах вимірювань показників складу та властивостей вод, вказано, що дозвіл на спеціальне водокористування №411/ЖТ/49д-19 від 28.08.2019 чинний до 28.08.2022.

Згідно з листом відповідача від 18.08.2022 новий дозвіл на спеціальне водокористування підприємство не отримувало, посилаючись при цьому на продовження строку дії дозволу №411/ЖТ/49д-19 від 28.08.2019 на період дії воєнного стану та три місяці з дня його припинення чи скасування на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 18.03.2022 №314 "Деякі питання забезпечення провадження господарської діяльності в умовах воєнного стану" (а.с.58).

Як було зазначено вище, відповідно до вказаного дозволу на спеціальне водокористування, передбачено здійснювати водопостачання (забір води) з технічного водогону філії "Іршанський гірничо-збагачувальний комбінат" АТ "ОГКХ" для забезпечення питною водою населення, підприємств та організацій смт. Іршанськ, а також для забезпечення виробничих та господарсько-побутових потреб водоочисних споруд підприємства. В даному дозволі на спеціальне водокористування встановлені наступні ліміти водокористування: отримання води від іншого водокористувача 1521,99 куб.м/добу, 551,940 тим.куб.м/рік; допустимий обсяг скиду у водний об`єкт 948,720 куб.м/добу, 343,53,95 тис.куб.м/рік.

Статтею 70 Водного кодексу України передбачено, що скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин. Водокористувачі зобов`язані здійснювати заходи щодо запобігання скиданню стічних вод чи його припинення, зокрема, якщо вони перевищують гранично допустимі скиди токсичних речовин та містять збудників інфекційних захворювань та за обсягом скидання забруднюючих речовин перевищують гранично допустимі нормативи.

Пунктом "в" ч.1 ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища передбачають, зокрема встановлення лімітів використання природних ресурсів, скидів забруднюючих речовин у навколишнє природне середовище.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України "Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Статями 1, 6 Закону України "Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" передбачено, що державний нагляд (контроль) діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища, а заходи державного нагляду (контролю) це планові та позапланові заходи, які здійснюються шляхом проведення перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та інших дій. Підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).

У ч.ч. 6, 7 ст.7 вказаного Закону визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), у разі виявлення порушень вимог законодавства, складає акт.

На підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Припис обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку (частина восьма статті 7 Закону України "Про основні засади здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності").

За змістом зазначених норм слідує, що за результатом проведення перевірки орган державного нагляду (контролю) у разі виявлення правопорушення відносно суб`єкта господарювання та наявності підстав для вжиття заходів реагування на підставі акту складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення виявлених порушень.

Як встановлено судом, під час позапланової перевірки позивачем1 здійснено відбір проб води, про що зазначено у відповідних актах відбору та складено протоколи відбору води (а.с.38-43).

Доказів порушення позивачем порядку відбору вод суду не надано.

За результатами проведеної позапланової перевірки Комунальне підприємство "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради, Державною екологічною інспекцією Поліського округу складено акт № 647 від 21.10.2021 (а.с.22-31).

Зазначений акт підписаний з боку відповідача керівником підприємства без зауважень.

Матерілами справи не підтверджуються доводи відповідача про оскарження претензії позивача1 №119-2-2/47 від 17.11.2021, оскільки містять лише відповідь на претензію від 29.11.2021 №653/2, у якій відповідач звертався до Державної екологічної інспекції Поліського округу стосовно перерахунку суми відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин в річку Ірша зі зворотними водами за період з 01.01.2021 по 21.10.2021, та невключення у цю суму маси наднормативного скиду забруднюючими речовинами, а саме заліза і сульфатів, але відповіді не отримав.

Заперечення відповідача стосовно зафіксованого об`єму наднормативного скиду забруднюючих речовин (сульфатів і заліза) в річку Ірша зі зворотними водами ґрунтуються на відомостях, що містяться у протоколі дослідження стічної води від 24.11.2021., здійсненого відповідачем.

Однак, суд вважає за необхідне зазначити, що дослідження відповідача стічної води на вході на очисні споруди проведено через місяць після досліджень, проведених фахівцями інспекції, тому не може бути належним доказом на підтвердження кількості заліза та сульфату у зворотних водах станом на дату проведення перевірки та складення акту № 647 від 21.10.2021.

При цьому, дії інспекції з проведення позапланової перевірки, за наслідками яких був складений акт перевірки, не були предметом оскарження в суді та не були визнані в судовому порядку протиправними, що підтверджується відповідачем.

Акт перевірки на час вирішення спору є чинним, зазначені в ньому відомості відповідачем не спростовані.

Суд зауважує, що акт перевірки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання, документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, а тому оцінка акта, в тому числі й оцінка дій службових осіб контролюючого органу щодо його складання, викладення у ньому висновків перевірки, може бути надана судом при вирішенні спору щодо оскарження рішення, прийнятого на підставі такого акта.

Суд відхиляє доводи відповідача стосовно того, що через рельєфну особливість місцевості, води з відстійників, які відносяться до власності гірничо-збагачувального комбінату та мають у своєму складі великий об`єм заліза і сульфатів, просочуються через ґрунт та потрапляють у водозабір Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради, оскільки вказані обставини є лише припущеннями відповідача і не підтверджені належними доказами.

Покладені відповідачем в обґрунтування власної позиції твердження, не спростовують наявність у діях Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство" Іршанської селищної ради складу правопорушення та факту недотримання останнім вимог природоохоронного законодавства.

За наведеного, акт № 647 від 21.10.2021 є належним та допустимим доказом порушення відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища шляхом забруднення водойми річки Ірша наднормативним скидом забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами.

Згідно зі ст.111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов`язані відшкодовувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Відповідно до пункту "є" ч.2 ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище.

За змістом зазначеної статті підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі (ч.1 ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Пунктом 8 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України передбачено, що одним зі способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені ст.1166 Цивільного кодексу України, згідно з частинами першою і другої якої, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка (або порушення зобов`язання); шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Факт неправомірної поведінки відповідача щодо заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу підтверджується актом перевірки 647 від 21.10.2021, а також актами відбору проб та протоколами вимірювань.

Розмір збитків обраховано відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі, внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом №389 від 20.07.2009 Міністерства охорони навколишнього природного середовища (далі -Методика).

Відповідно до п.1.2 ця Методика встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, у разі: забруднення водних об`єктів, у тому числі пов`язаного із наднормативними скидами у водний об`єкт забруднюючих речовин та фізико-хімічних показників (далі - забруднюючі речовини) із зворотними водами або забруднюючих речовин у чистому вигляді, у складі сировини, продукції чи відходів, крім випадків забруднення територіальних і внутрішніх морських вод та виключної морської економічної зони України із суден, кораблів та інших плавучих засобів; забору, використання води та скиду забруднюючих речовин із зворотними водами у разі перевищення лімітів забору води, лімітів використання води, лімітів скидання забруднюючих речовин та нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, встановлених у дозволі на спеціальне водокористування.

Пунктом 1.4 розділу І Методики визначено, що державні інспектори з дати встановлення факту порушення вимог законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів проводять збір і аналіз необхідних матеріалів і, на підставі цієї Методики, розраховують розмір відшкодування збитків.

Згідно з п.1.7 Методики граничнодопустимий скид (ГДС) - маса речовини у зворотній воді, що є максимально допустимою для відведення за встановленим режимом для цього пункту водного об`єкта за одиницю часу; наднормативний скид забруднюючих речовин у водний об`єкт - частина маси фактично скинутої речовини у зворотних водах, що перевищує масу речовини, максимально допустиму для відведення за розрахунковий період.

За змістом п.п.2.1-2.3 розділу ІІ Методики наднормативними скидами забруднюючих речовин у водний об`єкт з перевищенням ГДС вважаються скиди зі зворотними водами забруднюючих речовин з перевищенням встановлених нормативів ГДС, що підлягають нормуванню згідно із законодавством, або таких, що не підлягають нормуванню згідно із законодавством. Факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб-підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом. При визначенні наднормативних скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами використовуються результати інструментально-лабораторних вимірювань лабораторій, які атестовані на право проведення відповідних інструментально-лабораторних вимірювань, або розрахункові методи.

Перевіривши обґрунтований розрахунок позивача1 (а.с.33), суд приходить до висновку, що позивачем1 вірно і згідно з встановленими нормативними вимогами, здійснено розрахунок збитків в сумі 51213,31 грн., заподіяних водному об`єкту - річці Ірша внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС, він є арифметично вірним та таким, що відповідає матеріалам справи.

З урахуванням вищевикладеного, дії відповідача є протиправними та вчинені з його вини (скид зворотних вод з перевищенням встановлених нормативів гранично допустимого скиду), що підтверджується актом перевірки, протоколами та актами відбору проб вод, приписом про усунення порушень. При цьому, наявна шкода, яка розрахована у відповідності до вимог Методики, і наявний причинний зв`язок, що виражений у заподіяні збитків саме протиправною поведінкою відповідача.

Наведене свідчить про наявність всіх елементів складу правопорушення, що має наслідком відповідальність у вигляді стягнення збитків, а відтак свідчить про правомірність та обґрунтованість позовних вимог позивача, які підлягають задоволенню в повному обсязі.

За приписами ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відтак, сторони звертаючись до суду повинні враховувати те, що визначення та наповнення доказової бази переданого на розгляд суду спору покладаються саме на сторони, а не на суд.

За приписами ч.1 ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі в сумі 51213,31 грн. шкоди завданої навколишньому природному середовищу.

Відповідно до п.7 ч.3 ст.29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Згідно з п.4 ч.1 ст.69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

За приписами ст.11 Закону України "Про Державний бюджет на 2022 рік" джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України на 2022 рік у частині доходів є надходження, визначені ч.3 ст. 29 Бюджетного кодексу України.

Главою IV Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 №43, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та Закону України "Про Державний бюджет України" є джерелами формування спеціального фонду державного бюджету в частині надходжень, крім власних надходжень, бюджетним установам зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі України та Головних управліннях Казначейства відповідно до законодавства на ім`я органу Казначейства в розрізі територій та кодів бюджетної класифікації.

Таким чином шкода, заподіяна порушенням природоохоронного законодавства, відшкодовується шляхом перерахування коштів на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради, на адміністративній території якої скоєно правопорушення, на користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби України в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вказаному вище співвідношенні.

Аналогічна позиція, викладена в постанові Верховного суду України від 27.06.2018 у справі №364/1080/16-ц.

Судові витрати за результатами розгляду справи.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст.129 ГПК України судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи задоволення позовних вимог, у відповідності до п.2 ч.1 ст.129 ГПК України, судовий збір в сумі 2481,00 грн. покладається на відповідача.

Суд зазначає, що судовий збір підлягає стягненню на користь особи, яка його сплатила, у даному випадку - Житомирської обласної прокуратури.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство (12110, Житомирська область, Хорошівський р-н, смт. Іршанськ, вул. Гулія, 7, код 20417050)

на користь Державної екологічної інспекції Поліського округу (10014, м. Житомир, вул. Леха Качинського,12а, )

- 51213,31 грн. шкоди завданої навколишньому природному середовищу внаслідок перевищення встановлених нормативів ГДС з подальшим перерахуванням: 15363,99 грн. (30%) до спеціального фонду Державного бюджету України; 10242,66 грн. (20%) до спеціального фонду обласного бюджету Житомирської обласної ради; 25606,66 грн. (50%) до спеціального фонду місцевого бюджету Іршанської селищної ради.

3. Стягнути з Комунального підприємства "Іршанське комунальне підприємство (12110, Житомирська область, Хорошівський р-н, смт. Іршанськ, вул. Гулія, 7, код 20417050)

на користь Житомирської обласної прокуратури (10002, м.Житомир, вул.Святослава Ріхтера,11, )

- 2481,00 грн. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 16.12.22

Суддя Сікорська Н.А.

Віддрукувати:

1 - до справи

2 - Коростенська окружна прокуратура (рек., ел.пошта: )

- Житомирська обласна прокуратура (ел.пошта: )

3 - Іршанська селищна рада (рек., ел.пошта: )

4 - Державна екологічна інспекція (рек., ел.пошта: )

5 - відповідачу (рек. з пов., ел.пошта: )