ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

20.12.2022 Справа №905/120/22

Господарський суд Донецької області у складі судді Курило Г.Є.,

при секретарі судового засідання (помічник судді) Доннік А.В.,

розглянувши матеріали справи

за позовом: Виконуючого обов`язків керівника Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області, м.Першотравенськ в інтересах держави в особі: Межівської селищної ради, мст.Межова, Дніпропетровська обл.

до відповідача: Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Київ, в особі Регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Лиман

про стягнення 770754,71грн

Представники учасників справи:

від прокуратури (в режимі відеоконференції): Зливка К.О. - за посвідченням;

від позивача: не з`явились;

від відповідача: не з`явились.

СУТЬ СПРАВИ: Виконувач обов`язків керівника Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі: Межівської селищної ради, мст.Межова, Дніпропетровська обл., позивач, звернувся до Господарського суду Донецької області з позовом до відповідача, Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Київ, в особі Регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Лиман про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу в сумі 770754,71грн.

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що Першотравневою окружною прокуратурою встановлено, що у провадженні слідчого відділу Межівського відділення поліції Синельниківського відділу поліції Головного управління національної поліції України в Дніпропетровській області перебувало кримінальне провадження №0000407 від 20.11.2019 за ч.1 ст.246 Кримінального кодексу України незаконна прорубка лісу на території користування лісокористувача Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі Регіональної філії «Донецька залізниця» в особі структурного підрозділу «Бахмутська дистанція захисних лісонасаджень» на території Межівської об`єднаної територіальної громади (с.Райполе) Межівського району Дніпропетровської області. Державною екологічною інспекцією у Дніпропетровській області проведено перевірку щодо дотримання відповідачем вимог природоохоронного законодавства в рамках зазначеного кримінального провадження. За результатами перевірки 10.03.2020 складено акт про проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства та встановлено, що розмір шкоди, заподіяної державі внаслідок пошкодження зелених насаджень, становить 770754,71грн. Першотравенська окружна прокуратура Дніпропетровської області посилається на порушення відповідачем законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок чого навколишньому природному середовищу була заподіяна шкода в розмірі 770754,71грн.

Ухвалою суду від 18.01.2022 позовну заяву Виконувача обов`язків керівника Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області, м.Першотравенськ в інтересах держави в особі: Межівської селищної ради, мст.Межова, Дніпропетровська обл., до відповідача, Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Київ, в особі Регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Лиман про стягнення 770754,71грн, залишено без руху; надано Виконувачу обов`язків керівника Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області, м.Першотравенськ строк для усунення недоліків його позовної заяви протягом десяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення її без руху.

01.02.2022 на адресу суду від керівника Першотравенської окружної прокуратури надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви з відповідними доказами.

Ухвалою суду від 03.02.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №905/120/22; здійснювати розгляд справи вирішено за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 01.03.2022 об 11:00год.

Ухвала суду від 03.02.2022 була направлена на юридичну адресу учасників справи.

З 22.02.2022 у зв`язку із закінченням знаків поштової оплати (поштових марок) та проведенням відповідних процедур закупівлі, господарський суд Донецької області не має можливості здійснювати відправку вихідної кореспонденції, про що на сайті суду було здійснено офіційне оголошення за наступним посиланням: https://dn.arbitr.gov.ua/sud5006/pres-centr/news/1258543/.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Наказом Голови Господарського суду Донецької області №20 від 28.02.2022 Про встановлення особливого режиму роботи Господарського суду Донецької області у зв`язку із загрозою життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників суду, керуючись ст. 3 Конституції України, ст. 29 Закону України Про судоустрій і статус суддів, рішенням Ради суддів України №9 від 24 лютого 2022 року, враховуючи положення Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні №64/2022 від 24 лютого 2022 року, розпоряджень Харківської обласної військової адміністрації, прийнятих відповідно до ст. 8 Закону України Про правовий режим воєнного стану, установлено особливий режим роботи Господарського суду Донецької області в умовах воєнного стану та запроваджено тимчасово, до усунення обставин, які зумовили загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників суду, в умовах воєнної агресії проти України, обмеження доступу до приміщення суду.

Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 №2119-ІХ, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, строк дії воєнного стану в Україні продовжено на 30 діб, тобто до 25.04.2022.

21.04.2022 на засіданні Верховної Ради України ухвалено Закон про затвердження Указу Президента України від 18.04.2022 №259 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні». Цим Указом передбачено продовження строку дії воєнного стану в Україні з 05 годин 30 хвилин 25.04.2022 на 30 діб.

Указом Президента України від 17.05.2022 №341/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 22.05.2022 №2263-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Указом Президента України від 12.08.2022 №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 15.08.2022 №2500-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23.08.2022 строком на 90 діб.

Указом Президента України від 07.11.2022 №757/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 16.11.2022 №2738-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21.11.2022 строком на 90 діб.

Приймаючи до уваги неможливість забезпечити безпечне перебування суддів, працівників суду та відвідувачів в приміщенні суду, призначене на 01.03.2022 підготовче засідання у справі №905/120/22 не відбулось.

20.04.2022 від прокуратури до канцелярії суду надійшла відповідь на відзив. У відзиві на відповідь прокурор наполягає, що цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами. Прокурор зазначив, що у відзиві на позовну заяву відповідач не довів, що він на виконання вимог лісового та природоохоронного законодавства забезпечив належну охорону і збереження лісу на підвідомчій території від незаконної вирубки, а також відсутність вини у такій бездіяльності його працівників.

22.04.2022 зареєстровано заяву представника відповідача №417 від 01.03.2022, що надійшла на електронну пошту суду, в якій останній просить перенести розгляд справи №905/120/22 на дату після закінчення дії форс-мажорних обставин (воєнного стану) в Україні (з наданням розумного строку для збирання інформації та надання пояснень після завершення воєнного стану); щодо розгляду справи без представника відповідача заперечує.

Листом Господарського суду Донецької області від 27.04.2022 представнику відповідача надано інформацію про стадію та хід справи.

Ухвалою суду від 12.05.2022 задоволено клопотання відповідача та відкладено підготовче засідання у справі №905/120/22 без визначення дати наступного підготовчого засідання.

Рішенням зборів суддів Господарського суду Донецької області від 13.06.2022, зберігаючи віддалений режим роботи, в залежності від об`єктивних обставин, пов`язаних із збройною агресією, у тому числі інтенсивністю бойових дій у місті Харкові, відновлено можливість доступу працівникам суду до приміщення суду у разі процесуальної необхідності.

29.09.2022 на адресу суду від відповідача надійшов відзив від 22.02.2022 на позовну заяву, в якому останній проти задоволення позовних вимог заперечує, просить відмовити в їх задоволенні. У відзиві відповідач зазначив, що за його повідомленням було порушено кримінальне провадження та проведено досудове розслідування, за результатами якого не було встановлено особу, яка вчинила кримінальне правопорушення, і кримінальне провадження було закрито. Таким чином, факт самовільної рубки дерев було виявлено безпосередньо самою Дистанцією під час здійснення заходів з охорони і захисту лісів від незаконних рубок. Працівники відповідача повідомили про виявлення незаконної порубки дерев та брали активну участь у документальному оформленні даного факту порушення природоохоронного законодавства та розрахунку майнової шкоди, що свідчить про належне виконання ними своїх посадових обов`язків. Позивачем надано акт про проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 10.03.2020, яким не встановлено порушень відносно відповідача щодо охорони лісів від незаконних рубок. Акт про проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 10.03.2020 не може вважатися належним доказом не тільки тому що не засвідчує вину відповідача. Підпису уповноваженої особи АТ «Укрзалізниця» на акті немає, як і зауважень чи відомостей про відмову від підписання. Крім того, даний акт не свідчить про порушення законодавства, адже згідно п.7 ст.7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення. Жодного підтверджуючого документу наявності вини залізниці незабезпечення належної охорони лісових насаджень залізницею прокурором не додано. Відповідач наполягає, що АТ «Укрзалізниця» шкоди лісу не завдавала, розробила та здійснювала комплексний план по захисту лісонасаджень, виявила заподіяну шкоду лісу та повідомила про це правоохоронні органи. Відповідач вважає, що прокуратура не може представляти інтереси держави у даній справі.

Ухвалою суду від 18.10.2022 призначено підготовче засідання на 16.11.2022.

20.10.2022 від позивача на електронну адресу суду надійшло клопотання про розгляд справи без участі позивача, на задоволенні позовних вимог позивач наполягає. Документ не скріплений кваліфікованим електронним підписом.

Положеннями ст.7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" передбачено, що оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги".

Однак, з надісланого на електронну адресу суду документу не вбачається можливості ідентифікувати підписувача, оскільки він надісланий у вигляді файлу, який не скріплено електронним цифровим підписом, на підставі зазначеного, суд не приймає до уваги клопотання про розгляд справи без участі позивача.

02.11.2022 від Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області до суду надійшли пояснення, в яких прокуратура наполягає на задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Ухвалою суду від 16.11.2022 закрито підготовче засідання, розгляд справи призначено на 20.12.2022, явка учасників справи у судове засідання визнана не обов`язковою.

Ухвали суду по справі у зв`язку з відсутністю знаків поштової оплати (поштових марок) та у зв`язку із запровадженням дистанційної роботи, через воєнний стан в Україні та небезпеку у місті Харкові направлені на електронні адреси сторін, одночасно, судом вчинялись дії, направлені на передання сторонам телефонограм.

Суд також враховує, що ухвали суду по справі розміщені в ЄДРСР, який є відкритим для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України, а тому учасники справи мали можливість ознайомитися з ними у вказаному реєстрі.

02.12.2022 від відповідача надійшли додаткові пояснення по справі, відповідач зазначив, що Акціонерне товариство Українська залізниця, м.Київ, в особі Регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Лиман не є належним відповідачем по даній справі, оскільки СВ Межівського відділення поліції Синельниківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області не встановило осіб, які скоїли самовільну порубку дерев, отже позов прокуратури не підлягає задоволенню.

В судове засідання 20.12.2022 з`явився в режимі відеоконференції представник прокуратури, наполягав на задоволенні позовних вимог.

В судове засідання 20.12.2022 представник позивача не з`явився, представник відповідача надав клопотання про проведення судового засідання в режимі відеконференції, яке було судом задоволено, але не зміг приєднатися у зв`язку з відсутністю у нього енергопостачання.

Суд вбачає за можливе розглянути справу по суті заявлених вимог.

З`ясувавши фактичні обставини справи, докази на їх підтвердження, виходячи з фактів, встановлених у процесі розгляду справи, суд встановив.

Згідно державного акту на право постійного користування землею № І-ДП № 000590 від 22.04.1999, виданого головою Райпільської сільської Ради народних депутатів Межівського району Дніпропетровської області, Управлінню Донецької залізниці/дільниця Чаплине-Ясинувате на території Райпільської сільської ради надано у постійне користування для цільового використання 223,200 гектарів землі в межах згідно з планом землекористування.

В межах Регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця» створено та функціонує структурний підрозділ «Бахмутська дистанція захисних лісонасаджень».

Згідно з п. 2.1.1 Положення про структурний підрозділ «Бахмутська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця», затвердженого наказом регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця» від 06.05.2020 №365 воН, завданням структурного підрозділу «Бахмутська дистанція захисних лісонасаджень» є забезпечення захисту залізничної колії та інших її облаштувань від несприятливих кліматичних умов і факторів з метою забезпечення безпечного та безперебійного руху поїздів із встановленими швидкостями протягом усього року.

В матеріалах справи наявний лист Відділу у Межівському районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області №144/109-21 від 30.03.2021, відповідно до якого лісосмуга, яка розташована на території місцевості поблизу смт.Межова Межівського району Дніпропетровської області, а саме по ходу руху з смт.Межова в сторону с. Райполе Межівського району надана у постійне користування ДП «Донецька залізниця» загальною площею 223,2000 га, теперішня назва якої Регіональна філія «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця», згідно Державного акту на право постійного користування землею серія І-ДП №000590 від 22.04.1999, для цільового використання.

Листом від 13.11.2019 №394 структурний підрозділ «Бахмутська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця» повідомив начальника СВ Межівського ВП Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про скоєння самовільної порубки дерев захисних лісонасаджень, що знаходяться на балансовому рахунку структурного підрозділу «Бахмутська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Донецька залізниця АТ «Укрзалізниця» та заявлено вимогу прийняти заходи щодо осіб, які скоїли самовільну порубку дерев дуба 106 од., акації - 5 од. в захисних лісонасадженнях Покровської виробничої дільниці на перегоні Удачна Межова 371км ПК-3 права сторона виділа №244, №246.

20.11.2019 слідчим СВ Межівського ВП Синельниківського ВП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000407 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України (незаконна порубка дерев або чагарників у лісах, захисних та інших лісових насадженнях, перевезення, зберігання, збут незаконно зрубаних дерев або чагарників, що заподіяли істотну шкоду), на підставі матеріалів від начальника структурного підрозділу «Бахмутської дистанції захисних лісонасаджень» регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця» щодо самовільної порубки невідомими особами дерев дуба 106 одиниць, акації 5 одиниць в захисних лісонасадженнях Покровської виробничої дільниці на перегоні Удачна-Межова 370 км ПК-8 371км ПК-3 права сторона виділа №244, №246.

09.03.2020 слідчим Межівського відділення поліції Синельниківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Михальченко П.Р. складено протокол огляду місця події (огляд захисної лісосмуги на 370-371 км з залізничного перегону Межова Удачна права сторона виділа №244, №246), згідно з яким встановлено, що місцем огляду являється захисна лісосмуга, яка розташована на 370 кілометрі ПК-8 371 кілометр права сторона виділа №244, №246 перегону Межова-Удачна. При детальному огляді захисної лісосмуги, яка розташована на 370 кілометрі ПК-8 371 кілометр права сторона виділа №244, №246 перегону Межова-Удачна було виявлено наступне, що на вищевказаній місцевості виявлено самовільний факт порубки сироростущих дерев, а саме породи дуб: 11 дерев діаметром 12 см, 7 дерев діаметром 16 см, 14 дерев діаметром 20 см, 21 дерево діаметром 24 см, 7 дерев діаметром 28 см, 5 дерев діаметром 36 см, 7 дерев діаметром 44 см, 4 дерева діаметром 48 см, 15дерев діаметром 52 см, 8 см дерев діаметром 56 см, 2 дерева діаметром 60 см, 5 дерев діаметром 64 см. Дерев породи акація: 2 дерева діаметром 24 см, 2 дерева діаметром 28 см, дерево діаметром 44 см. Під час проведення огляду, а також під час огляду прилягаючої території крадіжки (тобто вм`ятин, вибоїн та інших слідів, які б вказували проти незаконної вирубки) не виявлено. Під час проведення огляду, а також під час огляду прилягаючої території сторонніх осіб, які б безпричинно знаходилися біля залізничної колії та в лісопосадці не виявлено.

10.03.2020 старшим державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Дніпропетровської області Колесниковим І.М. у присутності слідчого Межівського ВП Синельниківського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області складено акт про проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, згідно з яким встановлено, що на перегоні Удачна-Межова 370 км пікет №8 371 км пікет №3 Межівського району Дніпропетровської області розташовані захисні лісові насадження, де було виявлено пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту дерев у кількості 111 одиниць. Діаметр стовбурів пошкоджених дерев до ступеня припинення росту становить: 10,1 14,0 см 11од.; 14,1 18,0 см 7 од.; 18,1 22,0 см 14 од.; 22,1 26,0 см 23 од.; 26,1 30,0 см 9 од.; 34,1 38,0 см 5 од.; 42,1 46,0 см 8 од.; 46,1 50 см 4 од.; 52 см - 15 од.; 56 см 8 од.; 60 см 2 од.; 64 см 5 од.

Виявлено ознаки пошкодження механічним способом. Виходячи з морфологічних ознак дерева знаходились в задовільному санітарному стані. Вимірювання стовбурів діаметрів пошкоджених дерев до ступеня припинення росту проводилось спеціальною повіреною мірною рулеткою. На момент перевірки встановити особу правопорушника не вбачається за можливе. Даний факт є підставою для нарахування збитків заподіяних державі згідно Постановою КМУ №665 від 23.07.2008 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди заподіяної лісу».

Додатком до акту від 10.03.2020 є розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту у захисних лісонасаджень на перегоні Удачна-Межова 370 км, пікет №8 371 км, пікет №3 Межівського району Дніпропетровської області, згідно з яким загальна сума збитку складає 770754,71грн.

08.12.2020 слідчим Межівського відділення поліції Синельниківського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області Михальченко П.Р. винесено постанову про закриття кримінального провадження №0000407 від 20.11.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України на підставі ч.1 абз.14 ст.284 КПК України.

Прокурор наголошує, що оскільки Акціонерне товариство «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця» у відповідності до ст.17 Лісового кодексу України є постійним лісокористувачем, на нього чинним законодавством покладено обов`язок забезпечити охорону захисних насаджень на підвідомчій філії території, зокрема від незаконних рубок та інших пошкоджень. Беручи до уваги, що на даний час шкода, заподіяна державі за фактом незаконної порубки дерев не відшкодована постійним користувачем, прокурор звернувся з відповідним позовом до суду в особі Межівської селищної ради, мст.Межова, Дніпропетровська обл.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним вище обставинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно із частиною другою статті 11 Цивільного кодексу України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, а отже, підставою цивільно-правової відповідальності як обов`язку відшкодувати шкоду є заподіяння майнової шкоди.

Частиною 2 статті 40 Закону України "Про рослинний світ" унормовано, що відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об`єктів рослинного світу.

Відшкодування майнової шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправна поведінка, шкода, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. В свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди (частина друга статті 1166 Цивільного кодексу України).

Згідно статті 1 Лісового кодексу України ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцем розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Відповідно до ст. 16 Лісового кодексу України право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами.

У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи (частина 1 ст.17 Лісового кодексу України).

Статтею 19 Лісового кодексу України визначено права та обов`язки постійних лісокористувачів. Так, постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема: забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів.

Згідно державного акту на право постійного користування землею від 22.04.1999 №І-ДП № 000590 Управлінню Донецької залізниці/дільниця Чаплине-Ясинувате на території Райпільської сільської ради надано у постійне користування для цільового використання 223,200 га землі в межах згідно з планом землекористування.

Лісосмуга, яка розташована на території місцевості поблизу смт. Межова Межівського району Дніпропетровської області, а саме - по ходу руху з смт. Межова в сторону с. Райполе Межівського району, надана у постійне користування ДП «Донецька залізниця» загальною площею 223,2000 га, теперішня назва якої Регіональна філія «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця», згідно Державного акту на право постійного користування землею серія І-ДП №000590 від 22.04.1999, для цільового використання, є державною власністю, про що свідчить лист Відділу у Межівському районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 144/109-21 від 30.03.2021.

Таким чином, відповідач у відповідності до ст. 17 Лісового кодексу України є постійним лісокористувачем.

Положеннями статті 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до статті 86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

За результатом проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у межах кримінального провадження №0000407, порушеного за фактом повідомлення про здійснення невідомими особами незаконної порубки дерев старшим державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Дніпропетровської області Колесниковим І.М. у присутності слідчого Межівського ВП Синельниківського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області складено акт від 10.03.2020 про проведення перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства, відповідно до якого на території, яка належить відповідачу як постійному лісокористувачу, виявлений факт незаконного пошкодження зелених насаджень до ступеня припинення росту дерев у кількості 111 одиниць.

Судом не приймаються до уваги доводи відповідача про те, що вказаний акт перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства від 10.03.2020 є неналежним доказом у справі та не доводить наявності в діях відповідача складу правопорушення, оскільки, відповідач не заперечує встановлений факт виявлення незаконної вирубки на підконтрольних йому лісових ділянках, по-друге, такі доводи не спростовують факту порушення ним вимог щодо забезпечення охорони лісових насаджень від незаконної вирубки.

За змістом пункту 5 частини другої статті 105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Згідно зі статтею 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів. Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності.

При цьому, неважливо, хто саме здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев, тому цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 у справі №909/976/17, постановах Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №909/1111/16, від 20.08.2018 у справі №920/1293/16, від 23.08.2018 у справі №917/1261/17, 19.09.2018 у справі №925/382/17, 09.12.2019 у справі № 906/133/18, 20.02.2020 у справі № 920/1106/17.

Факт незабезпечення лісокористувачем охорони і збереження закріплених за ним лісів, а також факт здійснення на його території невідомими особами незаконного пошкодження дерев до ступеня припинення їх росту не заперечується відповідачем.

Таким чином, відповідач, як постійний лісокористувач, допустивши протиправну бездіяльність у вигляді невчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу від незаконного вирубування на підвідомчій йому території земель лісового фонду, діяв неправомірно, що призвело до незаконного вирубування невстановленими особами дерев.

Вказана бездіяльність свідчить про наявність вини постійного лісокористувача та причинно-наслідкового зв`язку між такою бездіяльністю та завданою матеріальною шкодою.

Отже, твердження відповідача, як постійного лісокористувача, що він є неналежним відповідачем, є помилковим.

Відповідно до статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Встановлено перелік порушень законодавства про охорону навколишнього природного середовища, за які може наступати відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Частиною першою статті 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», додаток №1, а саме - таксу для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту.

За змістом вказаної такси за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до ступеня припинення росту, в залежності від діаметру стовбуру, розмір шкоди становить : 10 і менше см 42грн, 10,1-14см - 74грн, 14,1-18см - 190грн, 18,1-22см - 390грн, 22,1-26см - 685грн, 26,1-30см 1080грн, 30,1-34см - 1449грн, 34,1-38см - 1845грн, 38,1-42см - 2266грн, 42,1-46см - 2688грн, 46,1-50 см - 3109грн; за кожне 1-сантиметрове перевищення 50-сантиметрового діаметра 105грн, за кожний кущ чагарнику - 105 грн. За незаконне вирубування або пошкодження до ступеня припинення росту плодових дерев, самшиту, дерев і чагарників родини кипарисових, бархату амурського, айланта, платана, горіхів усіх видів, дерев еталонних насаджень та дерев на лісонасіннєвих плантаціях і ділянках, насіннєвих і хвойних дерев віком до 41 року в грудні - січні розмір шкоди обчислюється за цією таксою, збільшеною у 3 рази. До пошкоджених до ступеня припинення росту належать дерева з переламаним стовбуром, обідраною корою понад 30 відсотків його периметра (незалежно від довжини за висотою стовбура), обшморганою кроною понад половину її довжини, обідраними та зламаними скелетними коренями понад половину периметра стовбура, а також повалені дерева та з нахилом, спричиненим дією лісокористувача, понад 30 градусів від вертикальної осі.

Постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу» також затверджений Порядок проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами за яким індексація такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, проводиться починаючи з 01.01.2009 за формулою Ні = Нп х І / 100, де Ні - проіндексований розмір такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу у поточному році, гривень з копійками (з округленням до двох десяткових знаків) за одну одиницю; Нп - проіндексований розмір такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу у попередньому році, гривень з копійками (з округленням до двох десяткових знаків) за одну одиницю; І - індекс споживчих цін (індекс інфляції) за попередній рік, відсотків.

У разі коли індекс споживчих цін (індекс інфляції) за попередній рік не перевищує 100 відсотків, індексація такс не проводиться. Під час проведення індексації базовим вважається значення такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, що утворилося станом на 31 грудня 2008 р., а для нововведених такс - на 31 грудня року їх введення (п. 2 та 3 Порядку).

Отже, з урахуванням встановленого порядку індексації такс за пошкодження дерев до ступеня припинення росту розмір шкоди в залежності від діаметру дерева становить наступне: 10,1-14см - 304,75грн, 14,1-18см - 782,48грн, 18,1-22см - 1606,13грн, 22,1-26см - 2821,03грн, 26,1-30см - 4447,76грн, 34,1-38см - 7598,25грн, 42,1-46см - 11069,97грн, 46,1-50см - 12803,77грн; 52,0 см 13668,61грн, 56,0 см 15398,29грн, 60,0 см 17127,97грн, 64,0 см 18857,65 грн.

Державним інспектором з охорони навколишнього природнього середовища Дніпропетровської області Колесниковим І.М., здійснено розрахунок розміру заподіяної шкоди, навколишньому природному середовищу внаслідок незаконного пошкодження дерев до ступеня припинення росту, яка в загальному розмірі склала 770754,71грн.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок незаконної вирубки дерев здійснено у відповідності до постанови КМУ від 23.07.2008 №665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу».

Перевіривши розрахунок розміру заподіяної шкоди суд дійшов висновку, що вказаний розрахунок є арифметично вірним, протилежного відповідачем не доведено, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про наявність підстав для стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу в сумі 770754,71грн.

Досліджуючи підстави звернення прокурора з цим позовом, суд зазначає про наступне.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч.1 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Положеннями ч.ч.3, 4 ст.53 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених ст.174 цього Кодексу.

Прокурор виконує субсидіарну роль та замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який відсутній або всупереч вимог закону не здійснює захисту чи робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів держави виключно після підтвердження судом підстав для представництва. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу.

Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави». Враховуючи, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах. Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Разом з тим, надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів.

У контексті правовідносин у даній справі, інтереси держави полягають не тільки у захисті прав державних органів влади, але також у захисті інтересів органів місцевого самоврядування, компетенція яких не має загальнодержавного характеру, але направлена на виконання функцій держави на конкретній території та реалізується у визначеному законом порядку та способі, який відноситься до відання цих органів.

Прокурор звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Межівської селищної ради.

Рішенням Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області №324-15/VІІ від 14.02.2017 «Про добровільне об`єднання територіальних громад» територіальну громаду Райпільської сільської ради Межівського району об`єднано з територіальною громадою Межівської селищної ради, яка є правонаступником, а отже розпорядником всього комунального майна, прав та обов`язків територіальних громад, що об`єднались, зокрема, Райпільської сільської ради Межівського району.

Станом на 30.03.2021 на території Межівського району перебувають у постійному користуванні земельні ділянки державної власності під залізничним транспортом загальною площею 1004,8163 га, з них оформлено право постійного користування на загальну площу 1004,8163 га, а саме: ДП «Донецька залізниця» - 776,5171 га ( у тому числі лісові землі, для захисної природоохоронної та біологічної мети - 576,7360 га) та ДП «Придніпровська залізниця» - 220,5950 га (у тому числі лісові землі, для захисної природоохоронної та біологічної мети - 101,8100 га).

Лісосмуга, яка розташована на території місцевості поблизу смт. Межова Межівського району Дніпропетровської області, а саме - по ходу руху з смт. Межова в сторону с. Райполе Межівського району, надана у постійне користування ДП «Донецька залізниця» загальною площею 223,2000 га, теперішня назва якої Регіональна філія «Донецька залізниця» АТ «Укрзалізниця», згідно Державного акту на право постійного користування землею серія І-ДП №000590 від 22.04.1999, для цільового використання, є державною власністю, про що свідчить лист Відділу у Межівському районі Головного управління Держгеокадастру у Дніпропетровській області від 144/109-21 від 30.03.2021.

Матеріалами кримінального провадження встановлено, що самовільна порубка лісу мала місце у лісосмузі площею 223,2 га, що розташована поблизу с. Новопідгороднє Межівського району Дніпропетровської області. Відповідно до адміністративно-територіального устрою с. Новопідгороднє входить до складу Райпільської сільської ради, яка входить до Межівської селищної об`єднаної територіальної громади.

Збитки, завдані внаслідок незаконної порубки дерев в адміністративних межах Межівської селищної ОТГ, підлягають стягненню та зарахуванню до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища Межівської селищної ради на розподільчий казначейський рахунок.

Отже, Межівська селищна рада є уповноваженим органом на здійснення відповідних повноважень.

При зверненні з позовом, в обґрунтування підстав для представництва, прокурор зазначив, що порушення інтересів держави (територіальної громади) полягає у ненадходженні до бюджетів місцевого самоврядування грошових стягнень на відшкодування шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев, що унеможливлює подальше відновлення зелених насаджень та реалізацію інших природоохоронних заходів, спрямованих на поліпшення стану природного середовища, забезпечення екологічно безпечних умов життєдіяльності громадян і суспільства. Отже, не звернення Межівської селищної ради до суду з позовною заявою про стягнення шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісів, унеможливлює в подальшому вжиття цивільно-правових заходів для відновлення порушених інтересів територіальної громади у спірних правовідносинах та стягнення з відповідача вказаних коштів, а також свідчить про неналежне здійснення відповідним органом повноважень, спрямованих на захист державних інтересів.

Виходячи з того, що Межівська селищна рада як орган місцевого самоврядування територіальної громади, зобов`язана здійснювати захист громади міста, але, на думку прокурора, допустила порушення відповідних охоронюваних прав та законних інтересів, у цій справі прокурор самостійно представляє інтереси держави та звернувся до суду.

Згідно змісту листа Межівської селищної ради від 30.03.2021 №469/0/2-21 на даний час у Межівської селищної ради відсутня можливість звернутися до суду з позовом до структурного підрозділу «Бахмутська дистанція захисних лісонасаджень» регіональної філії «Донецька залізниця» AT «Українська залізниця» щодо стягнення коштів у розмірі 770754,71 грн у зв`язку з обмеженим фінансовим ресурсом.

На виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» листами №04/64/1-350 вих-21 від 20.09.2021 та № 04/64/1-659 вих-21 від 24.12.2021 Межівську селищну раду повідомлено про прийняття Першотравенською окружною прокуратурою рішення про представництво в суді інтересів держави в особі Межівської селищної ради шляхом пред`явлення до Акціонерного товариства «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця» позову про відшкодування збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Отже, Межівська селищна рада була обізнана про підготовку прокуратурою позовної заяви завчасно, однак не звернулась за судовим захистом самостійно. Вказаними обставинами обумовлена реалізація прокурором наданих Конституцією України та Законом України «Про прокуратуру» повноважень щодо представництва інтересів держави в суді та для звернення до господарського суду із позовною заявою на захист інтересів держави.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що звернення прокурора до господарського суду в цій справі відповідає функції представництва прокуратурою інтересів територіальної громади.

З урахуванням приписів статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 53, 73 - 80, 86, 129, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги виконуючого обов`язків керівника Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області в інтересах держави в особі Межівської селищної ради, мст.Межова, Дніпропетровська обл. до відповідача, Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Київ, в особі Регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Лиман про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу в сумі 770754,71грн, задовольнити.

Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03680, місто Київ, вулиця Єжи Ґеройця, будинок 5; ) в особі Регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця (4404, Донецька область, місто Лиман, вулиця Привокзальна, будинок 22; ) на користь на користь Межівської селищної ради (вул. Грушевського, 9, смт. Межова, Межівський район, Дніпропетровська область, 52900, ) шкоду завдану навколишньому природному середовищу в сумі 770754,71 грн.

Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03680, місто Київ, вулиця Єжи Ґеройця, будинок 5; ) в особі Регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця (4404, Донецька область, місто Лиман, вулиця Привокзальна, будинок 22; ) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (49044, м. Дніпро, пр. Д. Яворницького, 38; ) судовий збір в сумі 11561,32 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Згідно із ст.241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до ст.256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

У судовому засіданні 20.12.2022 проголошено та підписано вступну та резолютивну частину рішення. Повний текст рішення складено та підписано 22.12.2022.

Суддя Г.Є. Курило