ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" грудня 2022 р. Справа № 918/827/22

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Політики Н.А., за участі секретаря судового засідання Костюкович Ю.С.,

розглянувши за правилами загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали справи за позовом Рівненської міської ради

до фізичної особи-підприємця Рязанова Станіслава Анатолійовича

про внесення змін до договору оренди землі,

у судове засідання учасники справи не з`явилися.

Відповідно до частини 14 статті 8, статті 222 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) при розгляді судової справи здійснювалося фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу програмно-апаратного комплексу "Діловодство суду".

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У жовтні 2022 року Рівненська міська рада (далі - Рада, позивач) звернулася до Господарського суду Рівненської області із позовною заявою до фізичної особи-підприємця Рязанова Станіслава Анатолійовича (далі - Підприємець, відповідач) про внесення змін до договору оренди землі від 02.06.2014 року (зі змінами) (витяг з Державного реєстру речових права на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 5934294), укладеного між Рівненською міською радою (33028, м. Рівне, вул. Соборна, 12-А, ) та фізичною особою-підприємцем Рязановим Станіславом Анатолійовичем ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), і викласти його окремі пункти в наступній редакції:

- п. 5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки станом на 08.11.2021 року становить: кадастровий номер :01:012:0078 - 4 734 667,39 (чотири мільйони сімсот тридцять чотири тисячі шістсот шістдесят сім гривень 39 копійок) - витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 4713/304-21 від 08.11.2021 року, виданий Відділом № 1 Управління у місті Рівне та Рівненському районі Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області.

- Абзац 1 п. 9. Розмір орендної плати в рік за земельну ділянку складає 236 733,37 (двісті тридцять шість тисяч сімсот тридцять три гривні 37 копійок), що становить 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки - розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку № 03-04/871, виданий Управлінням земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради, відповідно до протоколу № 8 від 06.12.2021 року засідання контрольної комісії Рівненської міської ради з питань встановлення розмірів орендної плати за земельні ділянки.

- Сторони погоджуються, що орендна плата за землю справляється з 1 січня 2021 року.

Позивач в обґрунтування позовних вимог зазначив, що між Радою та Підприємцем укладено договір оренди землі від 02.06.2014 року (зі змінами) (витяг з Державного реєстру речових права на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 5934294) щодо передачі в оренду земельної ділянки площею 8220 м2 з кадастровим номером :01:012:0078 на вул. Гагаріна, 26 для колективного гаражного будівництва (для будівництва і обслуговування гаражів).

Рішенням Рівненської міської ради від 2 липня 2020 року № 7565 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Рівного" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Рівного та введено в дію нормативну грошову оцінку земель міста Рівного з 1 січня 2021 року.

Нормативна грошова оцінка земельної з кадастровим номером :01:012:0078 станом на 08.11.2021 року становить 4 734 667 грн 39 коп.

Таким чином, встановивши підстави для зміни розміру орендної плати у договорі через його невідповідність встановленому законом розміру, Радою надіслано пропозицію з проектом додаткового договору про внесення змін до договору оренди землі та розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку.

Позивач вказує, що відповідачем не розглянуто та не повідомлено Раду про прийняття чи відхилення пропозиції. Радою вжито всіх заходів досудового розв`язання спору, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з даним позовом.

Також Радою наведено попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, згідно якого позивач вказує, що поніс витрати у зв`язку із зверненням до суду в розмірі 2 481 грн 00 коп., які складаються із суми сплаченого судового збору.

Ухвалою суду від 12 жовтня 2022 року позовну заяву Ради від 30.08.2022 року № 08-3301 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 7 листопада 2022 року.

7 листопада 2022 року від представника Ради через відділ канцелярії та документального забезпечення суду надійшла заява від 07.11.2022 року про виправлення описки, в якій просив виправити описку, допущену в ухвалі суду від 12.10.2022 року, та зазначити відповідача фізична особа-підприємець Рязанов Станіслав Анатолійович.

Ухвалою суду від 7 листопада 2022 року заяву представника Ради від 07.11.2022 року про виправлення описки у справі № 918/827/22 задоволено та виправлено описку, допущену у вступній частині ухвали Господарського суду Рівненської області від 12 жовтня 2022 року у справі № 918/827/22 та вважати правильним найменування відповідача - фізична особа-підприємець Рязанов Станіслав Анатолійович.

Ухвалою суду від 7 листопада 2022 року підготовче засідання відкладено на 28 листопада 2022 року.

28 листопада 2022 року від адвоката Валентина Стріли через відділ канцелярії та документального забезпечення суду надійшла заява від 25.11.2022 року, в якій просив надати для ознайомлення матеріали господарської справи № 918/827/22 для належного надання правничої допомоги клієнту та підготовки необхідних процесуальних документів.

Крім того 28 листопада 2022 року від адвоката Валентина Стріли через відділ канцелярії та документального забезпечення суду надійшла заява від 25.11.2022 року, в якій просив перенести розгляд справи № 918/827/22 на іншу дату, оскільки потрібний час для підготовки процесуальних документів.

Ухвалами суду від 28 листопада 2022 року заяви від 25.11.2022 року повернуто адвокату Валентину Стрілі без розгляду.

Ухвалою суду від 28 листопада 2022 року підготовче провадження у даній справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті на 12 грудня 2022 року.

2 грудня 2022 року від адвоката Валентина Стріли через відділ канцелярії та документального забезпечення суду надійшла заява від 02.12.2022 року, в якій просив надати для ознайомлення матеріали справи № 918/827/22 для належного надання правничої допомоги клієнту та підготовки необхідних процесуальних документів.

Ухвалою суду від 7 грудня 2022 року заяву від 02.12.2022 року повернуто адвокату Валентину Стрілі без розгляду.

У судове засідання 12 грудня 2022 року представник Ради не з`явився, про дату, час і місце даного засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою за підписом відповідального працівника суду про доставку електронного листа, а саме ухвали суду від 28.11.2022 року (а.с. 60). Також належне повідомлення позивача про дату, час і місце даного засідання підтверджується особистим підписом представника останнього у наявній в матеріалах справи розписці від 28.11.2022 року (а.с. 58).

Згідно з пунктом 17 Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 року № 1845/0/15-21, особам, які зареєстрували Електронний кабінет, суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до Електронного кабінету таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

В той час, 12 грудня 2022 року від представника позивача через відділ канцелярії та документального забезпечення суду надійшла заява від 12.12.2022 року, в якій просить дану справу розглянути без участі представника Ради. Також в заяві представник позивача зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Крім того відповідач у судове засідання 12 грудня 2022 року також не з`явився, про дату, час і місце даного засідання повідомлявся належним чином.

Так, з метою повідомлення відповідача про розгляд справи та про його право подати відзив на позовну заяву, на виконання приписів ГПК України, ухвала суду про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі від 12 жовтня 2022 року, відправлена відповідачу на адресу, зазначену позивачем у позовній заяві та у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 33028, м. Рівне, вул. Князя Володимира, буд. 10-А, вручена, що підтверджується наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення відповідного поштового відправлення № 33 9 (а.с. 28).

Ухвала суду від 7 листопада 2022 року про відкладення підготовчого засідання, надіслана Підприємцю на адресу: 33028, м. Рівне, вул. Князя Володимира, буд. 10-А, повернулася до суду із відміткою на конверті про невручення: "за закінченням терміну зберігання" (а.с. 44, 46-47).

Ухвала суду від 28 листопада 2022 року про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, надіслана Підприємцю на адресу: 33028, м. Рівне, вул. Князя Володимира, буд. 10-А.

В той час, до початку судового засідання, призначеного на 12.12.2022 року, не повернулося ні рекомендоване повідомлення про вручення відповідного поштового відправлення, ні ухвала суду від 28.11.2022 року, відправлена відповідачу, із відміткою на конверті про невручення.

За відомостями Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань судом встановлено, що місцезнаходженням фізичної особи-підприємця Рязанова Станіслава Анатолійовича є: АДРЕСА_1 .

Згідно із п. п. 4, 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є: день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

За вказаних обставин, у суду є достатні підстави вважати, що ним вжито належних заходів до повідомлення відповідача про розгляд даної справи.

У даному випадку судом враховано, що за приписами частини 1 статті 9 ГПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Відповідно до частини 2 статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Враховуючи наведене, господарський суд зазначає, що відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитись з ухвалами суду у даній справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

Крім того, судом, враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України"). Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду).

У той же час повторне відкладення розгляду справи може призвести до виходу за межі встановлених чинним ГПК України строків розгляду господарських спорів та порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Приймаючи до уваги, що відповідач не подав до суду відзиву на позов, а відтак не скористався наданим йому процесуальним правом, а неявка останнього не перешкоджає розгляду цієї справи та вирішенню спору по суті, то за висновками суду справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 2 статті 178 ГПК України.

Враховуючи заяву представника позивача від 12.12.2022 року, а також те, що повторне відкладення розгляду справи може призвести до виходу за межі встановлених чинним ГПК України строків розгляду господарських спорів, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності учасників справи.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 ГПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. 5 вказаної статті).

У судовому засіданні 12 грудня 2022 року судом було прийнято рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд, -

ВСТАНОВИВ:

2 червня 2014 року між Рівненською міською радою (далі - Орендодавець) та фізичною особою-підприємцем Рязановим Станіславом Анатолійовичем (далі - Орендар) укладено договір оренди землі (далі - Договір) (а.с. 9-10).

Згідно з умовами пункту 1 Договору Орендодавець на підставі рішення Ради від 15 травня 2014 року № 4063 надає, а Орендар приймає в строкове платне користування земельну ділянку для колективного гаражного будівництва (для будівництва і обслуговування гаражів), яка знаходиться в м. Рівне на вул. Гагаріна, 26.

В оренду передається земельна ділянка загальною площею 8220 м2 . Категорія земель - землі житлової та громадської забудови. Кадастровий номер :01:012:0078 (пункт 2 Договору).

Відповідно до пункту 5 Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 2 361 904 грн 22 коп., витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, виконаний Управлінням Держземагентства у місті Рівному Рівненської області 26.05.2014 року.

Пунктом 9 Договору визначено, що за оренду земельної ділянки Орендар сплачує Орендодавцю орендну плату виключно у грошовій формі.

Розмір орендної плати в рік за земельну ділянку складає 70 857 грн 13 коп., що становить 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки - розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку № 02-18/69-1, виданий Управлінням Держземагентства у м. Рівному Рівненської області відповідно до протоколу № 10 від 26.05.2014 року засідання комісії по встановленню розмірів орендної плати за земельні ділянки станом на 15.05.2014 року.

Відповідно до п. 10 Договору обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку державної або комунальної власності здійснюється з урахуванням їх цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством, за затвердженими Кабінетом Міністрів України формами, що заповнюються під час укладання або зміни умов договору оренди чи продовження його дії.

Рішенням Рівненської міської ради від 2 липня 2020 року № 7565 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Рівного" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Рівного та введено в дію нормативну грошову оцінку земель міста Рівного з 1 січня 2021 року.

Вирішено, що платникам орендної плати за земельні ділянки під час подання податкових декларацій до контролюючого органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику в м. Рівному, застосувати, починаючи з 1 січня 2021 року, нормативну грошову оцінку земель міста Рівного, яка затверджена цим рішенням, без внесення змін до договорів оренди землі.

Управлінню у м. Рівному Головного управління ДПС у Рівненській області забезпечити з 1 січня 2021 року справляння плати за землю в місті Рівному з урахуванням нової нормативної грошової оцінки земель, затвердженої цим рішенням.

Згідно з витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 08.11.2021 року № 4713/304-21, нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером :01:012:0078, площею 8220 м2, що знаходиться за адресою: вул. Гагаріна (в мікрорайоні молодіжного житлового комплексу), станом на 8 листопада 2021 року становить 4 734 667 грн 39 коп.

21 лютого 2022 року Рада направила відповідачу пропозицію з проектом додаткового договору від 8 лютого 2022 року про внесення змін до договору оренди землі та розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку.

Положеннями додаткового договору від 8 лютого 2022 року передбачено внесення змін до договору оренди землі від 2 червня 2014 року, які є тотожними заявленим позивачем позовним вимогам.

Матеріали справи не містять відповіді Орендаря про погодження чи відхилення вказаної пропозиції позивача, водночас позивач повідомив що не отримував будь-якої відповіді на вказану пропозицію, у зв`язку з чим позивач звернувся з даним позовом до суду.

З наведених обставин видно, що спірні правовідносини за своїм змістом є договірними, та стосуються внесення змін до договору оренди землі. Спірний характер правовідносин базується на тому, що позивач вважає свої вимоги про внесення змін до договору оренди землі законними, оскільки відповідачем проігнорована пропозиція щодо внесення змін до укладеного між сторонами правочину.

Згідно з положеннями статті 3 Земельного кодексу України (далі - ЗК України), земельні відносини регулюються Конституцією України, цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.

Відповідно до статті 93 ЗК України, відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються законом.

Згідно зі статтею 2 Закону України "Про оренду землі", відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються ЗК України, Цивільним кодексом України (далі - ЦК України), цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

У статті 626 ЦК України закріплено поняття договору, яким є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Договір є двостороннім, якщо правами та обов`язками наділені обидві сторони договору (ч. 3 ст. 626 ЦК України).

За змістом статті 3 ЦК України, загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, свобода договору.

Статтею 627 ЦК України закріплено принцип свободи договору та визначено, що відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Частиною 1 статті 628 ЦК України передбачено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

У силу вимог статті 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно зі статтею 632 ЦК України, ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, встановлених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.

Відповідно до статті 638 ЦК України, договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до статті 648 ЦК України, зміст договору, укладеного на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, має відповідати цьому акту. Особливості укладення договору на підставі правового акта органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування встановлюються актами цивільного законодавства.

Статтею 651 ЦК України унормовано, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

З викладеного можна зробити висновок, що за загальними правилами договори укладаються сторонами цивільних правовідносин, різновидами яких є правовідносини, які виникають з договорів оренди землі, на принципах рівності сторін, свободи договору та з урахування обов`язкових вимог щодо такого виду договорів та зазначенням його істотних умов і у відповідній формі.

Згідно з приписами статті 93 ЗК України, право оренди земельної ділянки - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для провадження підприємницької та іншої діяльності. Відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються законом.

Визначення договору оренди землі містить статті 792 ЦК України, відповідно до якої за договором найму (оренди) земельної ділянки наймодавець зобов`язується передати наймачеві земельну ділянку на встановлений договором строк у володіння та користування за плату.

У статті 13 Закону України "Про оренду землі" вказано, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

За змістом статті 15 вказаного Закону, істотними умовами договору оренди землі є, зокрема, орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України (далі - ПК України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди (ч. 1-3 ст. 21 Закону України "Про оренду землі").

Подвійний статус орендної плати зумовлює ту обставину, що при визначенні її розміру, окрім норм цивільного, земельного законодавства та Закону України "Про оренду землі", необхідно враховувати і вимоги ПК України.

Статтею 12 Податкового кодексу України (далі - ПК України) визначено, що сільські, селищні, міські ради та ради об`єднаних територіальних громад, що створені згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, в межах своїх повноважень приймають рішення про встановлення місцевих податків та зборів (п. 12.3). Встановлення місцевих податків та зборів здійснюється у порядку, визначеному цим Кодексом (п. 12.3.1). Рішення про встановлення місцевих податків та зборів офіційно оприлюднюється відповідним органом місцевого самоврядування до 15 липня року, що передує бюджетному періоду, в якому планується застосовування встановлюваних місцевих податків та зборів або змін (плановий період). В іншому разі норми відповідних рішень застосовуються не раніше початку бюджетного періоду, що настає за плановим періодом (п. 12.3.4).

Згідно з підпунктом 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності - обов`язковий платіж, що його орендар вносить орендодавцю за користування земельною ділянкою.

Відповідно до підпунктом 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 ПК України плата за землю - це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку й орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Отже, орендна плата за користування землею комунальної власності за своїм правовим статусом є обов`язковим платежем, який орендар вносить орендодавцю, а також це і загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку.

Згідно з підпунктом 14.1.125 статті 14 ПК України нормативна грошова оцінка земельних ділянок для цілей розділу XII, глави 1 розділу XIV цього Кодексу - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений відповідно до законодавства центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.

Плата за землю справляється на підставі положень розділу XII ПК України.

Відповідно до пункту 269.1 статті 269 ПК України платниками земельного податку є власники земельних ділянок, земельних часток (паїв) та землекористувачі.

Згідно з підпунктом 270.1.1 пункту 270.1 статті 270 ПК України об`єктами оподаткування земельним податком є земельні ділянки, які перебувають у власності або користуванні.

Пунктом 271.1 статті 271 ПК України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом XII ПК України, а у разі якщо нормативну грошову оцінку не проведено - площа земельних ділянок.

У пункті 288.1 статті 288 ПК України передбачено, що підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки.

Платником орендної плати є орендар земельної ділянки, об`єктом оподаткування - земельна ділянка, надана в оренду (п. 288.2 ст. 288 ПК України).

У пункті 288.4 статті 288 ПК України вказано, що розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Згідно з положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки.

У підпункті 288.5.2 пункту 288.5 статті 288 ПК України передбачено, що річна сума орендної плати не може перевищувати 12 відсотків нормативної грошової оцінки.

Проаналізувавши вказані норми права, можна зробити висновок, що при визначенні розміру орендної плати, у випадку передачі в оренду земель комунальної власності, має враховуватися нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства, а річна сума платежу не може бути меншою розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території, однак і не може перевищувати 12 % нормативної грошової оцінки.

Лише у випадку, передбаченому підпунктом 288.5.3. пункту 288.5 статті 288 ПК України орендна плата може перевищувати граничний розмір орендної плати, встановлений у підпункті 288.5.2, - у разі визначення орендаря на конкурентних засадах. Однак у даному випадку така обставина відсутня.

При цьому мінімальна ставка орендної плати для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, визначена в розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, а для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки.

Положеннями пункту 289.1 статті 289 ПК України передбачено, що для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.

Статтею 1 Закону України "Про оцінку земель" унормовано, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок - це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

За правилами статті 5 Закону України "Про оцінку земель", нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується, зокрема, для визначення розміру земельного податку та орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

За змістом статей 13, 15, 18 Закону України "Про оцінку земель", нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності за рішенням органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Підставою для проведення оцінки земель, у тому числі нормативної грошової оцінки земельних ділянок, є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення - не рідше ніж один раз на 5 - 7 років.

Згідно з положеннями статті 20 Закону України "Про оцінку земель", за результатами нормативної грошової оцінки земельних ділянок складається технічна документація. Дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Технічна документація з бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою. Витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки видається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин (стаття 23 Закону України "Про оцінку земель").

Нормативна грошова оцінка землі проводиться в обов`язковому порядку для визначення розміру орендної плати за землі комунальної та державної форм власності. Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, затверджується рішенням відповідної сільської, селищної чи міської ради.

Грошова оцінка земельних ділянок проводиться за методикою, яка затверджується Кабінетом Міністрів України (стаття 201 ЗК України).

Пунктами 1, 2, 3 Методики нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 23.03.1995 року № 213, визначено, що нормативна грошова оцінка земель населених пунктів проводиться відповідно до Закону України "Про оцінку земель".

Інформаційною базою для нормативної грошової оцінки земель населених пунктів є затверджені генеральні плани населених пунктів, плани зонування територій і детальні плани території, відомості Державного земельного кадастру, інвентаризації земель та державної статистичної звітності.

Дані за результатами проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земель, що видається територіальним органом Держгеокадастру за місцезнаходженням земельної ділянки у строк, що не перевищує трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви.

Тобто витяг з технічної документації є документом, який оформлюється за результатом проведення нормативної грошової оцінки та відображає дані стосовно окремої земельної ділянки. Він складається на основі розрахованих у встановленому порядку показників (коефіцієнтів), які визначені у технічній документації, що затверджується рішенням відповідної сільської, селищної або міської ради.

Отже, розмір орендної плати, визначений сторонами договору оренди, у випадку, коли об`єктом оренди є землі державної і комунальної власності, має враховувати нормативну грошову оцінку земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до законодавства.

З аналізу нормативно-правових норм ПК України, Закону України "Про оцінку земель", Закону України "Про оренду землі" можна дійти висновку, що нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати.

При цьому зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати незалежно від домовленості сторін у договорі оренди землі про можливість такої зміни. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 року у справі № 635/4233/19.

Зважаючи на викладене, суд робить висновок про задоволення позовних вимог в частині внесення змін до договору оренди, що стосуються зміни розміру орендної плати у зв`язку із зміною нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Згідно з нормами статті 187 Господарського кодексу України (далі - ГК України), спори, що виникають при укладанні господарських договорів за державним замовленням, або договорів, укладення яких є обов`язковим на підставі закону та в інших випадках, встановлених законом, розглядаються судом. Інші переддоговірні спори можуть бути предметом розгляду суду у разі якщо це передбачено угодою сторін або якщо сторони зобов`язані укласти певний господарський договір на підставі укладеного між ними попереднього договору.

День набрання чинності рішенням суду, яким вирішено питання щодо переддоговірного спору, вважається днем укладення відповідного господарського договору, якщо рішенням суду не визначено інше.

Відповідно до статті 188 ГК України, зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.

Згідно з нормами статті 651 ЦК України, зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Статтею 30 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку.

Відповідно до статті 653 ЦК України, у разі зміни договору зобов`язання змінюється з моменту досягнення домовленості про зміну договору, якщо інше не встановлено договором чи не обумовлено характером його зміни. Якщо договір змінюється у судовому порядку, зобов`язання змінюється з моменту набрання рішенням суду про зміну договору законної сили.

Аналізуючи положення частини п`ятої статті 188 ГК України Верховний Суд у своїй постанові від 10 лютого 2021 року у справі № 908/288/20 відзначив, що суд має право встановити у рішенні дату набрання чинності змін до договору, яка може бути іншою, ніж дата набрання чинності рішенням суду.

Разом із тим для реалізації права сторони на зміну умов договору в судовому порядку з іншої дати, ніж дата набрання чинності рішенням суду, має враховуватися момент, з якого зобов`язання можуть змінюватися (п. 74, 75).

Суд враховує, що рішенням Рівненської міської ради від 2 липня 2020 року № 7565 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Рівного" затверджено технічну документацію з нормативної грошової оцінки земель міста Рівного та введено в дію нормативну грошову оцінку земель міста Рівного з 1 січня 2021 року.

Разом з тим, станом на листопад 2021 року було встановлено нову нормативно грошову оцінку переданої в оренду земельної ділянки, що стверджується витягом із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки від 08.11.2021 року № 4713/304-21.

Відповідно до приписів частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з вимогами статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до положень статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Також, згідно з нормами статті 78 ГПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.

Правилами статті 13 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

За результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні в судовому засіданні, і з наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами статей 75-79, 86 ГПК України, суд зробив висновок про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Щодо розподілу судових витрат суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

В позовній заяві Радою наведено попередній (орієнтовний) розрахунок судових витрат, згідно якого позивач вказує, що поніс витрати у зв`язку із зверненням до суду в розмірі 2 481 грн 00 коп., які складаються із суми сплаченого судового збору.

Як вбачається з матеріалів справи, при поданні позову, Радою, заявляючи вимогу про внесення змін до договору оренди землі, було сплачено 2 481 грн 00 коп. судового збору.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи положення ст. 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача в повному обсязі в сумі 2 481 грн 00 коп.

Керуючись ст. ст. 73-79, 91, 123, 129, 178, 202, 222, 233, 236-238, 240-242 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Внести зміни до договору оренди земельної ділянки від 2 червня 2014 року (зі змінами) (витяг з Державного реєстру речових права на нерухоме майно про реєстрацію іншого речового права № 5934294), укладеного між Рівненською міською радою (33028, м. Рівне, вул. Соборна, 12-А, ) та фізичною особою-підприємцем Рязановим Станіславом Анатолійовичем ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ), і викласти його окремі пункти в наступній редакції:

"п. 5. Нормативна грошова оцінка земельної ділянки станом на 08.11.2021 року становить: кадастровий номер :01:012:0078 - 4 734 667,39 (чотири мільйони сімсот тридцять чотири тисячі шістсот шістдесят сім гривень 39 копійок) - витяг з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки № 4713/304-21 від 08.11.2021 року, виданий Відділом № 1 Управління у місті Рівне та Рівненському районі Головного управління Держгеокадастру у Рівненській області.

Абзац 1 п. 9. Розмір орендної плати в рік за земельну ділянку складає 236 733,37 (двісті тридцять шість тисяч сімсот тридцять три гривні 37 копійок), що становить 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки - розрахунок розміру орендної плати за земельну ділянку № 03-04/871, виданий Управлінням земельних відносин виконавчого комітету Рівненської міської ради відповідно до протоколу № 8 від 06.12.2021 року засідання контрольної комісії Рівненської міської ради з питань встановлення розмірів орендної плати за земельні ділянки.

Сторони погоджуються, що орендна плата за землю справляється з 1 січня 2021 року.".

Стягнути з фізичної особи-підприємця Рязанова Станіслава Анатолійовича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Рівненської міської ради на рахунок Виконавчого комітету Рівненської міської ради (33028, м. Рівне, вул. Соборна, 12-А, , IBAN: НОМЕР_2 ) 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн 00 коп. - витрат по оплаті судового збору.

Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до частини 5 статті 240 ГПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 19 грудня 2022 року.

Суддя Політика Н.А.