ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" грудня 2022 р. м. Рівне Справа № 918/992/21

Господарський суд Рівненської області у складі судді Бережнюк В.В. розглянувши справу

за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу (вул. Леха Качинського, 12 А, м. Житомир, 10014, )

до відповідача Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради (Майдан Незалежності, 2, м. Вараш, Рівненська область, 34400)

про стягнення 198 671 грн 42 коп.

Секретар судового засідання Лиманський А.Ю.

Представники:

від позивача Комісаров І.Д.

від відповідача Гаврилюк Я.В.

Суть спору. Стислий виклад позиції позивача, заперечень відповідача.

08.11.2021 року через відділ канцелярії та документального забезпечення Господарського суду Рівненської області надійшов позов Державної екологічної інспекції Поліського округу (далі - позивач) до Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради (далі - відповідач), у якому позивач, просить суд стягнути з відповідача 198 671 грн 42 коп. шкоди завданої навколишньому природному середовищу.

Позивач, серед іншого, посилається на ст. ст. 13, 16, 66 Конституції України, ст. 28 Закону України "Про центральні органи виконавчої влади", ст. ст. 20-2, 35, 41, 51, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. ст. 5, 7, 11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", ст. 44, 111 Водного кодексу України, ст. 222 Господарського кодексу України, ст. 1166 Цивільного кодексу України, ст. 11 Закону України "Про державний бюджет на 2021 рік", ст. 69-1 Бюджетного кодексу України, Положення про Державну екологічну інспекцію Поліського округу, ст. ст. 4, 20, 27, 29, 49, 53, 136, 137, 162, 171 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України). Також вказує, що у період з 24.05.2021 року по 04.06.2021 року Державною екологічною інспекцією проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Кузнецовським міським комунальних підприємством. 04.06.2021 року один примірник акта № 291 від 04.06.2021 року отримав директора відповідача, про що наявна відмітка його підпису. В акті від 04.06.2021 року зафіксовано, що міські очисні споруди підприємства працювали недостатньо ефективно, внаслідок чого з 01.01.2021 року стічні води скидалися з перевищенням складу зворотних вод, затвердженими нормативами ГДС у р. Стир, що призвело до її забруднення. Акт відбору проб це внутрішній документ відділу. Якщо немає заперечень зі сторони суб`єкта господарювання стосовно процедури відбору проб то він підписується представником підприємства і дозаповнюється після доставки проб у відділ. 27.05.2021 року позивачем з представником відповідача начальником лабораторії Гаврилюк Мар`яною Дмитрівною були відібрані виробничо-побутові стоки у фактичному місці зливу стічних вод. Претензій щодо процедуру відбору та місця стічних вод не було, про що в акті відбору не зазначено. Проби відібрані правильно.

Згідно даних лабораторних досліджень проведених лабораторією КМКП за період з січня по травень 2021 року, протоколу вимірювань показників складу та властивостей проб вод від 01.06.2021 №52-21/2 Державної екологічної інспекції Поліського округу, міські очисні споруди підприємства працювали недостатньо-ефективно, внаслідок чого з 01.01.2021 року стічні води скидалися з перевищенням показників складу зворотних вод, затвердженими нормативами ГДС у річку Стир, що призвело до її забруднення. Підприємство надало довідку від 01.06.2021р №725 про кількість та якість скинутої зворотної (стічної) води з міських очисних споруд у водний об`єкт в річку Стир за період з 01.01.2021 по 31.05.2021. Обсяг скинутих недостатньо очищених стічних вод становить 1046833 м3.

Вказане порушення зафіксоване в акті перевірки, щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Кузнецовського МКП № 291 від 04 червня 2021 року та протоколах вимірювань показників складу та властивостей проб води, що скидаються з очисних споруд, проведених відділом інструментально-лабораторного контролю державної екологічної інспекції Поліського округу та лабораторії Кузнецовського МКП.

04 червня 2021 року Державною екологічною інспекцією Поліського округу Кузнецовському міському комунальному підприємству видано припис №291 з метою усунення порушень природоохоронного законодавства.

Згідно Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 р. за № 389, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2009 року за № 767/16783 зі змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства екології та природних ресурсів № 367 від 13.10,2015 р., - проведено розрахунок розміру збитків, який становить 198 671 грн. 42 коп.

Тому позивач звернувся до господарського суду з даним позовом та просить стягнути з відповідача нараховані збитки (шкоду) завдані навколишньому природному середовищу.

23 грудня 2021 року на поштову адресу Господарського суду Рівненської області від відповідача надійшов відзив із запереченнями проти задоволення позовних вимог. Відповідач, серед іншого вказує, що заміри (відбір проб води) робились лише один раз 27.05.2021, а тому період взятий позивачем для розрахунку є необгрунтованим. Звертає увагу суду на розрахунок розміру відшкодування збитків, що доданий до претензії та до позову. А саме: зі змісту таблиці 1 вбачається, що інформація (дані) застосована в розрахунку, взята із протоколу № 4-21/2 від 15.02.2021 року, в якому вказано, що він був складений на підставі акту відбору проб води від 08 лютого 2021 року №4-21/2. Однак, наголошує, що ці документи (акт відбору проб води, протокол) не були представлені для ознайомлення ні керівнику підприємства, ні будь-якому іншому його працівнику.

Зазначає, що форма акта відбору проб води затверджена наказом Мінприроди України від 19.04.2013 р. №179 та містить окрему графу для підпису представника суб`єкта господарювання. Всупереч цьому, такий акт для знайомлення, чи для підписання, не надавався жодному із представників підприємства відповідача. А про відмову від його підписання (як про можливу причину його відсутності) не зазначено ні в протоколі № 4-21/2 від 15.02.2021 року, ні в позовній заяві.

При цьому, в Акті відбору проб води №4-21/2 від 08 лютого 2021р., вказано, що відбір проб води проводився державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Мунько Катериною Піменівною у присутності представника Кузнецовського міського комунального підприємства (нині - КП "ВТВК" ВМР) начальника лабораторії Гаврилюк М.Д., що не відповідає дійсності. М.Д. Гаврилюк пояснила, що свого підпису не ставила, з актом не була ознайомлена, документу не отримувала.

Наданий позивачем розрахунок розміру відшкодування збитків в сумі 198 671 грн 42 коп. базується, зокрема, на інформації із протоколу № 4-21/2 від 15.02.2021 року, який у свою чергу складений на підставі акту відбору проб води від 08.02.2021 року № 4-21/2. На сторінці 2 даного акту у графі "представник суб`єкта господарювання" стоїть ніби-то підпис Гаврилюк Мар`яни Дмитрівни.

Також відповідач зауважує, що місце відбору, що вказане в акті відбору проб від 27.05.2021р. № 52-21/2 не співпадає місцем, що вказане в протоколі №52-21/2, це дає підстави зробити висновок про незаконність протоколу №52-21/2.

Відтак, відповідач просить відмовити у позові.

Процесуальні дії у справі.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 06.12.2021 року (суддя Заголдна Я.В.) прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі № 918/992/21, постановлено справу розглядати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 11.01.2022 року.

Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 11.01.2022 року клопотання Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради про витребування доказів задоволено, постановлено витребувати від Державної екологічної інспекції Поліського округу у термін до 30.01.2022 року оригінал акту відбору проб води № 4-21/2 від 08.02.2021 року, відкладено підготовче засідання на 01.02.2022 року.

28.01.2022 року від Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради надійшло клопотання про призначення судової (почеркознавчої) експертизи.

Ухвалою від 01.02.2022 зобов`язано Державну екологічну інспекцію Поліського округу викласти заперечення проти задоволення клопотання Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради про призначення судової (почеркознавчої) експертизи у письмовому вигляді та подати їх до господарського суду у термін до 16.02.2022 року. Продовжено за ініціативою суду процесуальний строк підготовчого провадження на 30 днів до 09.03.2022 року. Відкладено підготовче засідання на 22 лютого 2022 р. на 12:00 год.

Ухвалою від 22.02.2022 відмовлено у задоволенні клопотання Державної екологічної інспекції Поліського округу про продовження терміну подачі відповіді на відзив. Відповідь на відзив Державної екологічної інспекції Поліського округу вх. № 661/22 від 25.01.2022 року залишено без розгляду.

Клопотання Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради про призначення судової експертизи задоволено. Призначено у справі № 918/992/21 судову почеркознавчу експертизу. Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено Волинському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення почеркознавчої експертизи поставлено наступне питання: "Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на сторінці 2 акту відбору проб води № 4-21/2 від 08.02.2021 року у графі "представник суб`єкта господарювання" Гаврилюк Мар`яною Дмитрівною чи іншою особою?

Зупинено провадження у справі № 918/992/21 на час проведення експертизи до отримання результатів (висновку) судової почеркознавчої експертизи.

У зв`язку зі смертю судді Заголдної Я.В., враховуючи наказ Господарського суду Рівненської області №04-43/155/22 від 06.05.2022 про припинення трудових відносин, розпорядженням керівника апарату суду від 10 травня 2022 року №03-04/52/2022 призначено повторний автоматичний розподіл справи №918/992/21.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу від 10.05.2022 справу №918/992/21 розподілено для розгляду судді Бережнюк В.В.

Відповідно до ч.14 ст.32 ГПК України у разі зміни складу суду на стадії підготовчого провадження розгляд справи починається спочатку, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

У разі зміни складу суду на стадії розгляду справи по суті суд повторно розпочинає розгляд справи по суті, крім випадку, коли суд ухвалить рішення про повторне проведення підготовчого провадження.

Станом на липень 2022 року справа повернулася до господарського суду Рівненської області із висновком експерта Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.

Ухвалою від 01.08.2022 провадження у справі №918/992/21 поновлено з 15 вересня 2022 року. Підготовче засідання призначено на 15 вересня 2022 р. на 11:20 год.

Ухвалою від 15.09.2022 закрито підготовче провадження. Призначено справу до судового розгляду по суті на 11 жовтня 2022 р. на 11:15 год.

Ухвалою від 11.10.2022 розгляд справи відкладено на 15 листопада 2022 р. на 13:00 год.

15.11.2022 розпочато слухання справи по суті. Представник позивача виклав пояснення та доводи щодо предмету спору. Просить позов задоволити. Натомість представник відповідача підтримав позицію, висвітлену у відзиві та просить відмовити у задоволенні позову.

У судовому засіданні 15.11.2022 оголошено перерву до 07.12.2022 на 13:00 год.

У подальшому 07.12.2022 суд дослідив письмові докази, що містяться у справі.

Заслухано представників сторін у судових дебатах.

Після виходу з нарадчої кімнати суд проголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.

Кузнецовське міське комунальне підприємство () згідно Рішення Вараської міської ради від 25 червня 2021 року №524 524 "Про внесення змін до установчих документів та затвердження статуту Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради в новій редакції" змінило назву на Комунальне підприємство "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради.

14 квітня 2021 року (вих. №3-08/1645) Державною екологічною інспекцією Поліського округу направлено на адресу Кузнецовського міського комунального підприємства (майдан Незалежності, 2, м. Вараш, Рівненська область) повідомлення про проведення у термін з 24.05.2021 до 04.06.2021 планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства.

20 травня 2021 року Державною екологічною інспекцією Поліського округу видано наказ №134-ОД "Про здійснення заходів державного нагляду (контролю)".

На підставі наказу Державною екологічною інспекцією Поліського округу видано направлення №284 від 20.05.2021 на проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства Кузнецовського міського комунального підприємства (, майдан Незалежності, 2, м. Вараш, Рівненська область).

У період з 24.05.2021 року по 04.06.2021 року Державною екологічною інспекцією проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства Кузнецовським міським комунальних підприємством.

27.05.2021 року позивачем з представником відповідача начальником лабораторії Гаврилюк Мар`яною Дмитрівною були відібрані виробничо-побутові стоки у фактичному місці зливу стічних вод.

Згідно даних лабораторних досліджень проведених лабораторією КМКП за період з січня по травень 2021 року, протоколу вимірювань показників складу та властивостей проб вод від 01.06.2021 №52-21/2 Державної екологічної інспекції Поліського округу, міські очисні споруди підприємства працювали недостатньо-ефективно, внаслідок чого з 01.01.2021 року стічні води скидалися з перевищенням показників складу зворотних вод, затвердженими нормативами ГДС у річку Стир, що призвело до її забруднення. Підприємство надало довідку від 01.06.2021р №725 про кількість та якість скинутої зворотної (стічної) води з міських очисних споруд у водний об`єкт в річку Стир за період з 01.01.2021 по 31.05.2021. Обсяг скинутих недостатньо очищених стічних вод становить 1046833 м3.

Вказане порушення зафіксоване в акті перевірки, щодо додержання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Кузнецовського МКП № 291 від 04 червня 2021 року та протоколах вимірювань показників складу та властивостей проб води, що скидаються з очисних споруд, проведених відділом інструментально-лабораторного контролю державної екологічної інспекції Поліського округу та лабораторії Кузнецовського МКП.

У акті наявна відмітка про те, що 04.06.2021 року один примірник акта № 291 від 04.06.2021 року отримав директора відповідача, про що свідчить його підпис.

В акті від 04.06.2021 року зафіксовано, що міські очисні споруди підприємства працювали недостатньо ефективно, внаслідок чого з 01.01.2021 року стічні води скидалися з перевищенням складу зворотних вод, затвердженими нормативами ГДС у р. Стир, що призвело до її забруднення.

04 червня 2021 року Державною екологічною інспекцією Поліського округу Кузнецовському міському комунальному підприємству видано припис №291 з метою усунення порушень природоохоронного законодавства.

Згідно Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009 р. за № 389, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14 серпня 2009 року за № 767/16783 зі змінами, внесеними згідно з Наказом Міністерства екології та природних ресурсів № 367 від 13.10,2015 р., - проведено розрахунок розміру збитків, який становить 198 671 грн. 42 коп.

28 травня 2021 року згідно протоколу №009909 про адміністративне правопорушення та постанови про накладення адміністративного стягнення від 28 травня 2021 року №905-3/4 відповідальну особу відповідача ( ОСОБА_2 ) притягнуто до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 59 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі 136 грн. Згідно платіжного доручення №0.0..1 від 31.05.2021 штраф сплачено у повному розмірі.

08 липня 2021 року вих. №3-08/3265 Державною екологічною інспекцією Поліського округу на адресу Кузнецовського міського комунального підприємства направлено претензію №99-3/4 про відшкодування збитків на суму 198 671 грн. 42 коп.

Відповідач претензію отримав 15.07.2021.

До претензії доданий розрахунок збитків, здійснений на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів.

Розрахунок збитків містить таблицю фактичних середніх концентрацій забруднюючих речовин, з якої до розрахунку вносились показники, зокрема, такі як: власне найменування показників, одиниці вимірювання, гранично допустима концентрація, фактичні середні концентрації на основі трьох отриманих в результаті вимірювання даних.

В розрахунку наведена формула за якою він здійснювався, яка відповідно до методики розрахунку визначає розмірів відшкодування збитків, заподіяних водним об`єктам (крім морських вод) внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС у гривнях.

Таким чином інспекція просить суд стягнути з відповідача збитки за заподіяну державі шкоду у співвідношеннях визначених Бюджетним кодексом України з посиланням, зокрема, на положення Конституції України, Водного кодексу України, Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", Цивільного кодексу України, а також Методику розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, відповідно до якої визначався розмір заподіяних збитків.

Відповідач просив відмовити у задоволенні позову, вважав позов не обгрунтованим.

Відповідач звертав увагу на те, що заміри (відбір проб води) робились лише один раз 27.05.2021. При цьому, відповідно до п. 2.5. Методики, одноразовий відбір проб води допускається лине в тому випадку, якщо розрахунковий період не перевищує п`яти діб. Відповідно до п 2.4. Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних тесурсів, з моменту встановлення факту скиду зворотних вод з перевищенням встановлених нормативів ГДС до повного його припинення проби води відбираються не менше трьох разів.

Також Комунальне підприємство "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради наполягало на тому, що акти відбору проб вод та протоколи вимірювання показників складені з порушенням вимог нормативно правових актів.

Відповідач акцентував увагу суду на розрахунку розміру відшкодування збитків, що доданий до позову. А саме, зі змісту таблиці 1 вбачається, що інформація (дані) застосована в розрахунку, взята із протоколу № 4-21/2 від 15.02.2021 року, в якому вказано, що він був складений на підставі акту відбору проб води від 08 лютого 2021 року №4-21/2. Однак, ці документи не були представлені для ознайомлення ні керівнику підприємства, ні іншому його працівнику. В Акті відбору проб води №4-21/2 від 08 лютого 2021 року вказано, що відбір проб води проводився державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Поліського округу Мунько Катериною Піменівною у присутності представника Кузнецовського міського комунального підприємства (нині - КП "ВТВК" ВМР) начальника лабораторії Гаврилюк М.Д. Остання пояснила, що свого підпису не ставила, з актом не була ознайомлена, документу не отримувала.

28.01.2022 року від Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради надійшло клопотання про призначення судової (почеркознавчої) експертизи.

Клопотання Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради про призначення судової експертизи було задоволено. Ухвалою призначено у справі № 918/992/21 судову почеркознавчу експертизу. Проведення судової почеркознавчої експертизи доручено Волинському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз. На вирішення почеркознавчої експертизи поставлено наступне питання: "Чи виконано підпис від імені ОСОБА_1 на сторінці 2 акту відбору проб води № 4-21/2 від 08.02.2021 року у графі "представник суб`єкта господарювання" Гаврилюк Мар`яною Дмитрівною чи іншою особою?

За результатами проведення судової почеркознавчої експертизи від Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшов Висновок експерта №658 від 23.06.2022.

Згідно Висновку експерта підпис від імені Гаврилюк Мар`яни Дмитрівни на сторінці 2 акту відбору проб води № 4-21/2 від 08.02.2021 року у графі "представник суб`єкта господарювання" виконаний не Гаврилюк Мар`яною Дмитрівною, а іншою особою.

Висновок експерта міститься у справі.

Таким чином, експертною установою встановлено, що Гаврилюк Мар`яна Дмитрівна не підписувала акт відбору проб води № 4-21/2 від 08.02.2021.

За змістом ст. 98 Господарського процесуального кодексу України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (ст. 104 Господарського процесуального кодексу України).

Оцінюючи висновок експерта №658 від 23.06.2022, за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи, суд вважає, що зазначений висновок відповідає вищенаведеним вимогам Господарського процесуального кодексу України, і не викликає сумнівів у його правильності, оскільки висновки надані в межах компетенції експерта, ґрунтуються на методичних рекомендаціях та результатах дослідження матеріалів, висновки чіткі, логічні, послідовні і відповідають фактичним обставинам справи. У висновку зазначено, що експерт обізнаний про відповідальність за завідомо неправдивий висновок за статтею 384 Кримінального кодексу України, а також про те, що висновок експерта підготовлений для подання до суду.

За таких обставин висновок експерта №658 від 23.06.2022 приймається судом в якості належного та допустимого доказу у справі.

На підставі Акта відбору проб води від 08 лютого 2021 року №4-21/2 позивачем було гроведено вимірювання показників складу та властивостей стічних вод. Саме на підставі цього акта був створений протокол № 4-21/2 від 15.02.2021 року, дані якого було використано при здійснені розрахунку суми відшкодування, зокрема, ціни позову.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування, оцінка аргументів сторін.

Відповідно до статті 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України, подолання наслідків Чорнобильської катастрофи - катастрофи планетарного масштабу, збереження генофонду Українського народу є обов`язком держави.

Частиною 2 статті 19 Конституції України закріплено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до пп. 2 пункту 4 Положення про Державну екологічну інспекцію України (затвердженого постановою Кабінету міністрів України від 19.04.2017№ 275) Державна екологічна інспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема, здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства.

Згідно з пунктом 7 Положення, Державна екологічна інспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Пунктами 3, 8, 9 ч. 4 Положення визначено, що Державна екологічна інспекція проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням, здійснює лабораторні вимірювання (випробування); розраховує розмір шкоди, збитків і втрат, заподіяних внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції; вживає в установленому порядку заходів досудового врегулювання спорів, виступає позивачем та відповідачем у судах.

Таким чином, Державна екологічна інспекція та її територіальні органи є уповноваженими органами державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів.

Державна екологічна інспекція Поліського округу діє на підставі Положення, затвердженого Наказоїм Державної екологічної інспекції України від 01.06.2021 року №252 , згідно якого Держекоінспекція є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Повноваження Інспекції поширюються на територію Житомирської та Рівненської областей.

За статтею 95 Водного кодексу України усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

В силу пункту 3 частини першої статті 44 Водного кодексу України водокористувачі зобов`язані дотримувати встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин та встановлених лімітів забору води, лімітів використання води та лімітів скидання забруднюючих речовин, а також санітарних та інших вимог щодо впорядкування своєї території.

Згідно частини 1 статті 70 Водного кодексу України скидання стічних вод у водні об`єкти допускається лише за умови наявності нормативів гранично допустимих концентрацій та встановлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин.

Згідно частини 1 статті 111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземці та особи без громадянства, іноземні юридичні особи зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Відповідно до статей 68 та 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до частини першої статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Відшкодування збитків є одним із заходів цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною в силу положень статті 22 Цивільного кодексу України, а порушення цивільного права, внаслідок якого особі завдано збитки, є підставою для їх відшкодування.

Збитки є наслідками неправомірної поведінки, дії чи бездіяльності особи, яка порушила права або законні інтереси іншої особи, зокрема невиконання або неналежне виконання встановлених вимог щодо здійснення господарської діяльності, господарське правопорушення, порушення майнових прав або законних інтересів інших суб`єктів тощо.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів встановлює Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затверджена наказом № 389 від 20.07.2009 Міністерства охорони навколишнього природного середовища України (подальші зміни до якої вносились у 2011, 2012 та у 2015 роках), про що вказано в пункту 1.2 цієї методики.

Відповідно до пункту 2.2 Методики розрахунку збитків факт наднормативного скиду забруднюючих речовин у водний об`єкт зі зворотними водами встановлюється державними інспекторами за результатами інструментально-лабораторних методів контролю, документальної перевірки фізичних осіб, фізичних осіб - підприємців та юридичних осіб та розрахунковим методом.

В силу пунктів 2.4 та 2.5 цієї методики з моменту встановлення факту скиду зворотних вод з перевищенням встановлених нормативів ГДС до повного його припинення проби води відбираються не менше трьох разів. Якщо розрахунковий період не перевищує п`яти діб, допускається одноразовий відбір проб води.

Відповідно до пункту 7.1 Методики розрахунку збитків розрахунок розмірів відшкодування збитків, заподіяних водним об`єктам (крім морських вод) внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу ГДС у гривнях, здійснюється за формулою:

Збитки = Ккат х Кр х Кз [ (Mi1 х Yi1) x (Mi2 х Yi2) + … (M-im х Yim) ]

У цьому ж пункті методики наведені розшифрування змінних і сталих показників, що вносяться в формулу розрахунку:

- Ккат коефіцієнт, що враховує категорію водного об`єкта;

- Кр регіональний коефіцієнт дефіцитності водних ресурсів поверхневих вод;

- Кз коефіцієнт ураженості водної екосистеми (сталий показник, що становить 1,5);

- m кількість забруднюючих речовин у зворотних водах;

- Мi маса наднормативного скиду i-ї забруднюючої речовини у водний об`єкт зі зворотними водами, т;

- Yi питомий економічний збиток від забруднення водних i ресурсів, віднесений до 1 тонни умовної забруднюючої речовини, грн/т.

В свою чергу питомий економічний збиток (Yi) визначається за формулою Yі = Y х Аі, де Y проіндексований питомий економічний збиток від забруднення водних ресурсів у поточному році; Аi безрозмірний показник відносної небезпечності i-ї забруднюючої речовини.

Показник відносної небезпечності визначається із співвідношення за формулою Аi = 1/ГДКi, де ГДКi безрозмірна величина, чисельно рівна ГДК i забруднюючої речовини у воді водного об`єкта відповідної категорії. Для речовин значення ГДК яких більше одиниці, в чисельнику вводиться поправний коефіцієнт 10.

На підставі наявних у справі документів у співвідношенні до наведених норм господарським судом встановлено, що Державною екологічною інспекцією Поліського округу в межах наданих їй повноважень проведено перевірку на предмет дотримання відповідачем природоохоронного законодавства. В результаті перевірки складено протокол про адміністративне порушення та постанова про накладення адміністративного стягнення, яка була виконана відповідачем.

З огляду на виявлені порушення позивач, у порядку визначеному Методикою розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, визначив розмір збитків заподіяних державі.

Судом перевірено твердження відповідача щодо порушення встановлених законом вимог складення актів відбору проб води та протоколів вимірювання.

З урахуванням пояснень позивача суд встановив, що у акті відбору проб води від 27.05.2021 та наявні всі істотні реквізити для можливості проведення в подальшому досліджень, зокрема такі: дата та час відбору, номери проб, точки та місця відбору, відомості щодо умов відбору, час та дата доставки проб для проведення вимірювань, висновок щодо придатності проб для вимірювання, підпис прізвище та ініціали особи, якій доставлено проби для вимірювань.

Водночас, судом виявлено недоліки, допущені при оформленні акту відбору проб вод від 08 лютого 2021 року №4-21/2. Згідно Висновку експерта підпис від імені Гаврилюк Мар`яни Дмитрівни на сторінці 2 акту відбору проб води № 4-21/2 від 08.02.2021 року у графі "представник суб`єкта господарювання" виконаний не Гаврилюк Мар`яною Дмитрівною, а іншою особою. Таким чином, експертною установою встановлено, що Гаврилюк Мар`яна Дмитрівна не підписувала акт відбору проб води № 4-21/2 від 08.02.2021.

Відсутність дійсного підпису представника суб`єкта господарювання на згаданому акті призводить до дефектності самого акту, передусім з огляду на те, що акт має складатись відповідно до затвердженої наказом від 19.04.2013 № 179 Міністерства екології та природних ресурсів України форми акту відбору проб (пункт 1.16 наказу, додаток 16). Відсутність тих чи інших записів або підписів свідчить про відхилення відповідальними особами лабораторії від обов`язку повною мірою дотримуватись порядку отримання проб вод та належної фіксації процедури.

Суд наголошує на тому, що проведення лабораторних досліджень не є буденним процесом та має здійснюватись з великою точністю та в чіткій послідовності. Отримані фахівцями, в результаті дослідження, показники мають бути максимально прямими та деталізованими, зробленими на основі проб отриманих у визначеному порядку, що в цьому випадку, щодо акту відбору проб вод № 4-21/2 , документально не підтверджено позивачем.

В результаті, і вимірювання показників складу проб, зафіксовані у протоколі №4-21/2 від 15.02.2021 що здійснені на основі цього акту, є такими, що здійснені щодо проб отриманих з порушенням процедури. А відтак ці показники до уваги судом братися не можуть.

Також у справі наявний протокол вимірювання показників проб води, а саме від 27.05.2021 №52-21/2.

Суд підкреслює, що пунктом 2.4 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів визначено: з моменту встановлення факту скиду зворотних вод з перевищенням встановлених нормативів ГДС до повного його припинення проби води відбираються не менше трьох разів.

Відібрані позивачем проби води відповідно до акту відбору від 27.05.2021 №52-21/2 є такими що визнані судом як вчинені. Водночас має місце недотримання процедури відбору проб вод 08.02.2021, за наведених вище обставин дефектності акту № 4-21/2 від 08.02.2021.

Суд зазначає, що одноразовий відбір проб води допускається лише у випадку, якщо розрахунковий період не перевищує п`яти діб, як визначено у пункті 2.5 Методики розрахунку збитків. В той час як за наведеними у справі матеріалами заявлена позивачем вимога охоплює період що розпочався з 01.01.2021 та закінчився 31.05.2021. Кількість скинутих стічних вод до р. Стир прямо впливає на розмір підставних збитків.

Таким чином суд позбавлений можливості задовольнити позов у заявленому до стягнення розмірі, за заявлений період, оскільки нарахування позивачем суми збитків відбулось з порушенням вимог Методики розрахунку збитків. Один з актів визнано дефектним та таким, що не може бути покладеним в основу розрахунку. Наявні у справі інші документи із посиланням на заявлений період, не є достатніми щоб компенсувати відсутність мінімальної кількості відборів проб води встановленої пунктом 2.4 Методики розрахунку збитків, з урахуванням винятку наведеному у пункті 2.5.

Суд підсумовує, що інспекцією з позовом не надано достатньої кількості документів для корекції розрахунків за формулою наведеною у пункті 7.1 Методики розрахунку збитків, а тому господарський суд відмовляє у задоволенні позову у повному обсязі.

Господарський суд не вважає достатніми доказами для встановлення нанесення шкоди державі лише акт відбору від 27.05.2021 №52-21/2, акт перевірки, припис, протокол про адміністративне правопорушення, постанову про накладення адміністративного стягнення та розрахунок розміру відшкодування збитків, з огляду на обставини, що описані вище по тексту.

Одночасно господарський суд зазначає, що сплата гр. ОСОБА_2 адміністративного стягнення у вигляді штрафу не може бути доказом існування загальних умов відповідальності (протиправної поведінки; наявності шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою; вини правопорушника) іншої особи - Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради.

У п. 1-3 ч. 1 ст. 237 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

Верховний Суд неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином суд зобов`язаній надати оцінку кожному належному, допустимому та достовірному доказу, який міститься в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

При цьому згідно ч. 2 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Згідно ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно дорішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2010 року у справі "Серявін та інші проти України"суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" від 09.12.94 року серія A, №303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), №37801/97, п. 36, від 01.07.2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див.рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

З огляду на викладене вище, всі інші доводи та міркування учасників справи не мають вирішального впливу на результат вирішення спору, тому з урахуванням принципу процесуальної економії не потребують детальної відповіді суду.

Висновки суду.

За результатами розгляду спору та з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, суд прийшов до висновку, що в задоволенні позовних вимог Державної екологічної інспекції Поліського округу до відповідача Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради про стягнення збитків - слід відмовити.

Розподіл судових витрат.

Відповідно до ч. 4 ст. 129 Господарського процесуального кодексу України інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача; у разі відмови в позові - на позивача; у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Відтак, у зв`язку з відмовою у задоволенні позовних вимог, судові витрати зі сплати судового збору, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються судом на позивача у повному обсязі.

Судові витрати, пов`язані з проведенням судової почеркознавчої експертизи, у зв`язку з відмовою в позові покладаються на позивача в сумі 13 213,90 грн.

Керуючись ст. ст. 129, 237-240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позову відмовити.

2. Стягнути з Державної екологічної інспекції Поліського округу (вул. Леха Качинського, 12 А, м. Житомир, 10014, ) на користь Комунального підприємства "Вараштепловодоканал" Вараської міської ради (Майдан Незалежності, 2, м. Вараш, Рівненська область, 34400) 13 213,90 грн. витрат по оплаті вартості проведення судової почеркознавчої експертизи. Наказ видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду Рівненської області може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку встановленому ст.ст. 254, 256 - 259 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено та підписано 16 грудня 2022 року.

Суддя Бережнюк В.В.