ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"12" грудня 2022 р. м. ХарківСправа № 922/2057/22

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Рильова В.В.

при секретарі судового засідання Сіліній М.Г.

розглянувши справу

за позовом Керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова (місцезнаходження: 61002, місто Харків, вулиця Сумська, 76) в інтересах держави, в особі 1. Національної академії аграрних наук України (місцезнаходження: 01010, місто Київ, вулиця Омеляновича-Павленка Михайла, будинок 9; ) 2. Інституту рослинництва ім. В.Я. Юр`єва НААН (місцезнаходження: 61060, місто Харків, проспект Московський, будинок 142; )
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоносії України" (місцезнаходження: 61202, місто Харків, вулиця Цілиноградська, будинок 58А, офіс № 35; )
про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 250 423,94 грн.
за участю :

прокурор - Хряк О.О.

представник 1-го позивача - не з`явився;

представник 2-го позивача - не з`явився;

представник відповідача - не з`явився;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Київської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України та Інституту рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України звернувся до Господарського суду Харківської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоносії України", відповідно до якого прокурор просить суд визнати недійсними Додаткові угоди до Договору № Т1-21/1-301/21-ЕЛ від 10.02.2021 та до Договору № Т1-21/1-302/21-ЕЛ від 10.02.2021 постачання (закупівлі) електричної енергії, а також стягнути з ТОВ "Енергоносії України" надмірно сплачені грошові кошти в сумі 250 423,94 грн.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 22.11.2022 позовну заяву керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 922/2057/22, постановлено розглядати справу за правилами (в порядку) загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 12 грудня 2022 року о 10:40 годині.

08 грудня 2022 року до суду надійшла заява представника Інституту рослинництва імені В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України про залишення позовної заяви без розгляду у порядку частини першої статті 226 ГПК України (за вх. № 15901).

В обґрунтування відповідної заяви позивач зазначає, зокрема, що звертаючись до суду прокурор неправильно визначив дійсно уповноважений орган, який здійснює регулювання та реалізує державну політику у сфері закупівель. Так, нормативно-правовим актом, який установлює правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, а також забезпечує ефективне та прозоре здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції, є Закон України "Про публічні закупівлі" (тут і надалі у редакції, яка діяла станом на момент виникнення спірних правовідносин).

Також в силу частини четвертої статті 7 Закону України "Про публічні закупівлі", рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.

Таким чином, на переконання позивача, керівник Київської окружної прокуратури м. Харкова помилково визначив органом державної влади НААН та Наукову установу, як уповноважених державою органів влади з функціями здійснення захисту інтересів держави та державного регулювання і контролю у сфері закупівель.

Заяву Інституту рослинництва імені В.Я. Юр`єва НААН про залишення позовної заяви без розгляду було оголошено судом в підготовчому засіданні.

Прокурор проти задоволення вказаної заяви заперечував та зазначив, що Національною академією аграрних наук України та Інститутом рослинництва ім. В.Я. Юр`єва НААН не вживаються належні заходи, спрямовані на захист інтересів держави.

Представники позивачів та відповідача в підготовче засідання 12.12.2022 не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Розглянувши заяву Інституту рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України про залишення позову без розгляду, суд зазначає наступне.

Згідно з частиною першою статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону про банкрутство, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу. Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України від 02 червня 2016 року № 1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)", який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно приписів статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Київською окружною прокуратурою м. Харкова в ході проведення вивчення стану додержання вимог бюджетного законодавства, у тому числі при здійсненні публічних закупівель, встановлено, що Інститутом рослинництва ім. В. Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України (далі - Замовник) проведено відкриті торги по закупівлі (UA- 2020-12-29-002930-b) ДК 021:2015:09310000-5: Електрична енергія. Відкриті торги проведені щодо двох лотів. ЛОТ 1: електрична енергія, кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг: 324000 кВт*год. ЛОТ 2: електрична енергія, кількість товарів або обсяг виконання робіт чи надання послуг: 197000 кВт*год.

За результатами торгів щодо ЛОТ 1 Замовником (Споживачем) з переможцем відкритих торгів ТОВ "Енергоносії України" 10.02.2021 укладено Договір № Т1-21/1-301/21ЕЛ про постачання електричної енергії на суму 797 040 грн., в т.ч. 132 840 ПДВ.

За результатами торгів щодо ЛОТ 2 Замовником (Споживачем) з переможцем відкритих торгів ТОВ "Енергоносії України" 10.02.2021 укладено Договір № Т1-21/1-302/21ЕЛ про постачання електричної енергії на суму 484 620 грн., в т.ч. 80770 грн. ПДВ.

Підставою для звернення з даним позовом до суду прокурором вказано підписання сторонами додаткових угод до Договору № Т1-21/1-301/21-ЕЛ від 10.02.2021 та до Договору № Т1-21/1-302/21-ЕЛ від 10.02.2021 якими суттєво зменшено обсяги предмету закупівлі та збільшено ціну за одиницю товару шляхом зменшення кількості закуповуваного товару, що в свою чергу не відповідає вимогам тендерної документації та очікуванням замовника щодо економного витрачання бюджетних коштів. Відповідні Додаткові угоди до Договорів укладені в порушення вимог чинного законодавства України про публічні закупівлі та є недійсними.

Внаслідок укладення спірних Додаткових угод Інститут рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України також надмірно сплатив відповідачу кошти за товар, що, на думку прокуратури, суттєво порушує інтереси держави, а тому є підставою для звернення до суду з позовом на захист інтересів держави в особі позивачів.

Прокурор зазначає, що відповідно до Статуту Національної академій аграрних наук України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 2947/5 від 20.08.2021, Національна академія аграрних наук України ухвалює рішення про розподіл бюджетних коштів, головним розпорядником яких є НААН, контролює витрати коштів у наукових та інших установах, підприємствах та організаціях, що перебувають у віданні НААН. Згідно пункту 95 Статуту джерелом фінансового забезпечення діяльності НААН є кошти державного бюджету, спрямовані на забезпечення статутної діяльності НААН, які визначаються щороку в державному бюджеті України окремим рядком.

Частиною третьою статті 26 Бюджетного кодексу України визначено, що розпорядники бюджетних коштів в особі їх керівників організовують внутрішній контроль і внутрішній аудит та забезпечують їх здійснення у своїх установах і на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління таких розпорядників бюджетних коштів. Проте, Національною академією аграрних наук України не вживаються належні та ефективні заходи, спрямовані на захист інтересів держави у судовому порядку шляхом пред`явлення позовної заяви.

Крім того, замовник, який мав беззаперечне право на отримання електричної енергії по ціні, визначеній в укладених сторонами Договорах, без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо пропозиції ТОВ "Енергоносії України" про збільшення ціни підписав додаткові угоди. Це призвело до повного нівелювання результатів відкритих торгів, адже, держава втратила можливість скористатися пропозиціями інших учасників відкритих торгів та була змушена оплачувати електричну енергію за ціною, вище аніж встановлена Договорами.

Отже, за твердженням прокурора, звернення до суду спрямовано на задоволення суспільної потреби у встановленні законності при вирішенні такого значимого питання як раціональне та максимально ефективне витрачення бюджетних коштів, що здійснюється з порушенням вимог чинного законодавства.

Відповідно до приписів статті 23 Закону України "Про прокуратуру" - представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша);

- прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Не допускається здійснення прокурором представництва в суді інтересів держави в особі державних компаній, а також у правовідносинах, пов`язаних із виборчим процесом, проведенням референдумів, діяльністю Верховної Ради України, Президента України, створенням та діяльністю засобів масової інформації, а також політичних партій, релігійних організацій, організацій, що здійснюють професійне самоврядування, та інших громадських об`єднань (абзаци перший - третій частини третьої);

- наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді (абзац перший частини четвертої).

Згідно висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, відповідно до частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Частина четверта статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Велика Палата Верховного Суду також звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

При цьому поняття "компетентний орган" у цій постанові вживається у значенні органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Щодо звернення прокуратури до суду в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України та Інституту рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України, суд зазначає таке.

Згідно пункту 1 Статуту Інститут рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України (далі - Наукова установа) є державною, бюджетною, неприбутковою, науковою установою.

Наукова установа перебуває у віданні Національної академії аграрних наук України (далі - Академія), як органу управління Державним майном (пункт 5 Статуту).

Наукова установа є юридичною особою, зареєстрованою в порядку, визначеному законодавством, що регулює діяльність неприбуткових установ.

Наукова установа має відокремлене майно, самостійний баланс, реєстраційні рахунки у відділеннях Державної казначейської служби України, може від свого імені набувати права та обов`язки, бути позивачем і відповідачем у судах.

Права та обов`язки юридичної особи Наукова установа набуває з дня її державної реєстрації (пункт 10 Статуту).

Відповідно до пункту 14 Статуту в межах, визначених цим Статутом, Наукова установа самостійно вирішує питання, пов`язані з її науковою та господарською діяльністю, відступає від свого імені у договірні відносини з іншими установами, організаціями, підприємствами з урахуванням обмежень, визначених чинним законодавством.

Академія не втручається в оперативну і господарську діяльність Наукової установи, якщо вона здійснюється відповідно до цього Статуту та норм чинного законодавства.

Таким чином, Інститут рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України є юридичною особою публічного права, права та обов`язки якої набуває з моменту державної реєстрації та самостійно приймає рішення і здійснює діяльність в межах компетенції, передбаченої чинним законодавством України та має право від свого імені укладати договори, бути позивачем та відповідачем у судах.

Крім того, суд погоджується із твердженням позивача та зазначає, що прокурор помилково вважає учасником публічно-правових відносин Національну академію аграрних наук України лише за критерієм головного розпорядника бюджетних коштів сфера використання яких обмежується бюджетними програмами наукових установ, як одержувачів бюджетних коштів.

Тобто, визначальним для віднесення НААН до суб`єкта владних повноважень було лише її місце в структурі НААН, основною ланкою якої є наукові установи, функціональним призначенням яких є наукова та науково-технічна діяльність, зокрема, проведення фундаментальних досліджень, прикладних наукових досліджень і науково-технічних (експериментальних) розробок, надання науково-технічних послуг, проведення наукової і науково-технічної експертизи, підготовка наукових кадрів, розвиток і збереження наукової інфраструктури. Таким чином, функції НААН пов`язані не із здійсненням публічного адміністрування, як носієм публічних повноважень, а виключно науковим забезпеченням розвитку галузей агропромислового комплексу, шляхом внутрішніх правовідносин з підпорядкованими юридичними особами.

Національна академія аграрних наук України не є стороною Договорів № Т1-21/1-301/21-ЕЛ від 10.02.2021 та № Т1-21/1-302/21-ЕЛ від 10.02.2021, за якими сторонами виступають лише Інститут рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України і Товариство з обмеженою відповідальністю "Енергоносії України".

Також НААН не втручається в оперативну і господарську діяльність Інституту рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України та не несе відповідальність за зобов`язаннями Наукової установи, отже не має владних повноважень та не здійснює управління у спірних зобов`язальних правовідносинах, які склалися безпосередньо між Інститутом рослинництва ім. В.Я. Юр`єва НААН і Товариством з обмеженою відповідальністю "Енергоносії України".

Господарський суд також зазначає, що владні повноваження органу мають розглядатися у розрізі саме спірних відносин, тобто орган, в інтересах якого подано позов, повинен мати владні повноваження у тих суспільних відносинах, на відновлення яких спрямовано позов.

Відповідно, не можна вважати правомірним звернення прокурора до суду у цій справі в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України лише за критерієм головного розпорядника бюджетних коштів, а також Інституту рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України, які не є органами державної влади чи місцевого самоврядування, як відповідно і не є суб`єктами владних повноважень.

Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, з метою забезпечення єдності судової практики у питанні застосування положень ГПК України у справах за позовами прокурорів Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати. І в таких справах виникають підстави для застосування положень пункту 2 частини першої статті 226 ГПК України (залишення позову без розгляду).

За таких обставин, суд дійшов висновку що у даному конкретному випадку відсутні підстави для представництва прокурором інтересів держави в суді, а відтак, задовольняє заяву Інституту рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України та залишає позовну заяву, подану керівником Київської окружної прокуратури м. Харкова без розгляду відповідно до положень пункту 2 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини другої статті 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Згідно пункту 4 частини першої статті 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Таким чином, питання про повернення Харківській обласній прокуратурі з державного бюджету суми сплаченого при поданні даного позову судового збору буде вирішено в окремому процесуальному документі, у разі звернення прокурора до суду із відповідним клопотанням.

Керуючись частиною четвертою статті 226 Господарського процесуального кодексу України суд роз`ясняє також, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі викладеного, керуючись статтями 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Керівника Київської окружної прокуратури м. Харкова в інтересах держави в особі Національної академії аграрних наук України та Інституту рослинництва ім. В.Я. Юр`єва Національної академії аграрних наук України до Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергоносії України" залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в порядку статей 255 - 257 Господарського процесуального кодексу України до суду апеляційної інстанції протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Ухвалу складено та підписано 15.12.2022.

Суддя В.В. Рильова