ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" листопада 2022 р. Справа№ 925/1961/14

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Отрюха Б.В.

суддів: Грека Б.М.

Пантелієнка В.О.

Секретар судового засідання: Гудько А.В.

За участю представників учасників справи:

від Київської міської прокуратури: Горелик Л.М. - за посвідченням №058260.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Київської міської прокуратури на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 26.09.2022 у справі № 925/1961/14 (суддя Хабазня Ю.А.)

за заявою Державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління Міндоходів у Черкаській області

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Паперова фабрика «Новий Київ»

про банкрутство юридичної особи

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 26.09.2022 у справі № 925/1961/14 (суддя Хабазня Ю.А.) стягнуто з Київської міської прокуратури в дохід державного бюджету через Державну судову адміністрацію України штраф у розмірі 12 405,00 грн.

Судове рішення прийнято із посиланням на приписи ст.ст. 131, 132, 135, 234, 246 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), ст.ст. 30, 36, 110, 303, 306, 313 Кримінального процесуального кодексу України (надалі - КПК України) та мотивоване тим, що прокурор вдруге (повторно) не виконав окрему ухвалу суду від 05.05.2022, що є підставою для застосовування заходів процесуального примусу у сумі п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 12 405,00 грн та підставою встановити новий строк для виконання окремої ухвали Господарського суду Черкаської області від 05.05.2022 у справі №925/1961/14 протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із вищевказаною ухвалою суду, Київська міська прокуратура звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження та скасувати ухвалу Господарського суду Черкаської області від 26.09.2022 у справі № 925/1961/14 про стягнення Київської міської прокуратури з штрафу в порядку процесуального примусу.

Доводи апеляційної скарги зводяться до того, що прокурором у межах наданих повноважень та з врахуванням статті 36 КПК України розглянуто окрему ухвалу Господарського суд Черкаської області від 05.05.2022 у даній справі про що було повідомлено суд. Водночас, Господарським судом Черкаської області 26.09.2022 постановлено ухвалу, якою на Київську міську прокуратуру накладено штраф у сумі 12 405,00 грн за невиконання вищезгаданої ухвали. При цьому, з цих же підстав, судом першої інстанції ухвалою від 29.08.2022 вже було застосовано до Київської міської прокуратури заходи процесуального примусу у вигляді штрафу.

Разом з тим скаржник вважає, що судом було не враховано, що на виконання окремої ухвали прокурором надано відповідь про відсутність підстав для скасування постанови про закриття кримінального провадження. У разі незгоди з рішенням прокурора, останнє оскаржується у порядку, передбаченому нормами КПК України.

Скаржник звертає увагу суду, що правовідносини, які виникають у ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження, зокрема, вирішення питання щодо скасування постанови старшого слідчого Другого слідчого відділу Державного бюро розслідувань про закриття кримінального провадження за своєю правовою природою є кримінально-правовими, а тому відповідно до вимог статті 1 КПК України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством.

Також скаржник зазначає, що положеннями КПК України передбачено порядок оскарження рішення, дій чи бездіяльності органів досудового слідства чи прокурора під час досудового розслідування та суб`єкти, які визначені в цих нормах є носіями спеціальних владних повноважень і тому виконують функції, обумовлені завданнями кримінального судочинства.

Відтак, на переконання Київської міської прокуратури, надання вказівки щодо скасування постанови про закриття кримінального провадження прокурору знаходиться поза межами юрисдикції господарських судів та окрема ухвала Господарського суду Черкаської області від 05.05.2022 свідчить про вихід суду за межі наданих йому повноважень, оскільки стосується виключно правовідносин, які виникають під час досудового розслідування кримінального провадження.

На думку Київської міської прокуратури, повторне застосування процесуального примусу у вигляді штрафу у більшому розмірі після розгляду Київською міською прокуратурою окремої ухвали суду та надання відповіді про відсутність підстав для скасування постанови у кримінальному провадженні, Господарський суд Черкаської області фактично вказав прокурору про безальтернативний варіант розгляду окремої хвали, яка стосується вчинення дій у межах кримінального судочинства.

Узагальнені доводи та заперечення учасників справи

Учасники справи відзиву на апеляційну скаргу Київської міської прокуратури не надали, що у відповідності до частини 3 статті 263 ГПК України не перешкоджає перегляду судового рішення першої інстанції в апеляційному порядку.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2022 апеляційну скаргу Київської міської прокуратури передано для розгляду колегії суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя Отрюх Б.В., судді: Грек Б.М., Пантелієнко В.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.10.2022 у справі № 925/1961/14 відкрито апеляційне провадження у даній справі; розгляд апеляційної скарги Київської міської прокуратури на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 26.09.2022 призначено на 23.11.2022.

Явка представників сторін

23.11.2022 у судове засідання з`явився представник Київської міської прокуратури.

У судове засідання 23.11.2022 не з`явилися представники Державної податкової інспекції у м. Черкасах Головного управління Міндоходів у Черкаській області та Товариства з обмеженою відповідальністю «Паперова фабрика «Новий Київ».

Відповідно до ч. 1 ст. 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Нормами ст. 120 ГПК України передбачено можливість повідомлення сторін про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії шляхом направлення повідомлень на адресу електронної пошти та з використанням засобів мобільного зв`язку.

Слід зазначити, що копія ухвали Північного апеляційного господарського суду 24.10.2022 у справі № 925/1961/14 була надіслана судом апеляційної інстанції на електрону адресу учасників справи, що підтверджується роздруківкою електронного листування.

Крім того, інформація щодо призначення розгляду справи № 925/1961/14 на 23.11.2022 була розміщена на офіційному веб-сайті Судової влади України.

При цьому колегія суддів робить акцент на тому, що відповідно до приписів частин 6 та 7 статті 6 ГПК України: «Адвокати, реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку».

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків, має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Розумність строків розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 «Мороз та інші проти України» та інші).

Таким чином, враховуючи наявність у матеріалах справи доказів повідомлення учасників справи про час, місце та дату судового засідання, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги по суті за участю представника Київської міської прокуратури.

Позиції учасників справи

23.11.2022 у судовому засіданні представник Київської міської прокуратури підтримала вимоги апеляційної скарги з підстав викладених у ній та просила її задовольнити, а ухвалу Господарського суду Черкаської області від 26.09.2022 у справі № 925/1961/14 скасувати.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

З огляду на матеріали справи, Господарським судом Черкаської області розглядається справа №925/1961/14 про банкрутство ТОВ «Паперова фабрика «Новий Київ».

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 03.12.2014 у справі № 925/1961/14 порушено провадження у справі про банкрутство боржника; розпорядником майна боржника призначено арбітражного керуючого Вихор Ю.С.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 27.05.2015 у справі № 925/1961/14 затверджено реєстр вимог кредиторів із загальною сумою вимог 12 657 579,96 грн.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 13.08.2020 у справі № 925/1961/14 частково задоволено клопотання боржника у особі ліквідатора банкрута, арбітражного керуючого Цинди Л.Г. від 18.05.2020 №02-01/64: зобов`язано Головне управління Національної поліції у м. Києві надати Господарському суду Черкаської області для приєднання до матеріалів справи №925/1961/14 належним чином засвідчені копії документів із кримінального провадження №0000755:

а) висновку судово-економічної експертизи № 64 від 19.09.2015;

б) висновку судово-економічної експертизи № 65 від 26.09.2015;

в) банківських виписок про перерахування коштів у сумі 649200,00 грн на рахунок ОСОБА_1 ;

г) банківських виписок про перерахування коштів у сумі 21 390 510,00 грн на рахунок ОСОБА_2 ;

д) договорів позики ТОВ «Паперова фабрика «Новий Київ» із ОСОБА_2 та ОСОБА_1 від 21.02.2011 №210211, від 14.06.2011 №14062011, від 14.06.2011 №140611, від 15.06.2011 №15062011, від 15.06.2011 №150611, від 26.12.2011 №2312, від 26.12.2011 №2612, від 29.06.2011 №290611;

е) первинних бухгалтерських документів, які були надані ТОВ «Паперова фабрика «Новий Київ» для проведення експертизи № 64 від 19.09.2015 і №65 від 26.09.2015.

Однак, покладених на Головне управління Національної поліції у місті Києві судом обов`язків останнім не виконано, у зв`язку з чим, ухвалами Господарського суду Черкаської області від 31.03.2021, від 30.04.2021, від 19.05.2021 та від 12.08.2021 до вказаної особи було застосовано заходи процесуального примусу у вигляді штрафу на загальну суму 70 370,00 грн.

16.08.2021 на адресу Державного бюро розслідувань було надіслано окрему ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2021 у справі №925/1961/14 (надалі - окрема ухвала-1) для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, яка отримана згідно з повідомленням Укрпошти 18.08.2021.

Станом на 20.04.2022 до суду не надійшло відомостей від ДБР про виконання окремої ухвали-1, у зв`язку з чим судом було надіслано нагадування від 20.04.2022 № 925/1961/14/3932/2022 про необхідність виконання судового рішення.

19.04.2022 за №11-02-3824/22 (вх. суду №4655/22 від 29.04.2022) Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованим у м. Києві, на адресу суду було направлено постанову про закриття кримінального провадження №0000846 від 15.04.2022, постановлену старшим слідчим Другого слідчого відділу майором Державного бюро розслідувань Дмитром Стеценком.

05.05.2022 на адресу Київської міської прокуратури було надіслано окрему ухвалу Господарського суду Черкаської області від 05.05.2022 у справі №925/1961/14 (далі - окрема ухвала-2) для скасування постанови про закриття кримінального провадження №0000846 від 15.04.2022, постановленої старшим слідчим Другого слідчого відділу майором Державного бюро розслідувань Дмитром Стеценком та для ініціювання перед керівником органу досудового розслідування питання про відсторонення слідчого від проведення досудового розслідування і призначення іншого слідчого. Також цією окремою ухвалою суду від 05.05.2022 було зобов`язано Київську міську прокуратуру надати відповідь не пізніше 20 днів з дня її отримання.

10.08.2022 на офіційну електронну адресу Київської міської прокуратури був направлений лист з нагадуванням про необхідність виконати окрему ухвалу-2, однак будь-якої інформації Київська міська прокуратура не надала.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 29.08.2022 у справі № 925/1961/14, у зв`язку з невиконанням Київською міською прокуратурою окремої ухвали-2, було стягнуто з Київської міської прокуратури в дохід державного бюджету через Державну судову адміністрацію України штраф у розмірі 2 481,00 грн та встановлено новий строк виконання окремої ухвали-2 у справі № 925/1961/14 десять днів з дня отримання ухвали суду від 29.08.2022.

20.09.2022 до Господарського суду Черкаської області надійшов лист Київської міської прокуратури від 12.09.2022 №31/3-1368вих-22 за підписом прокурора відділу Київської міської прокуратури Ірини Денисюк, у якій прокурор зазначає наступне:

- Київською міською прокуратурою розглянуто окрему ухвалу суду від 05.05.2022;

- правовідносини у ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження, в тому числі й вирішення питання щодо скасування постанови про закриття кримінального провадження визначається лише кримінальним процесуальним законодавством;

- статтями 303, 306, 313 КПК України передбачено порядок оскарження рішення, дій чи бездіяльності органів досудового слідства чи прокурора під час досудового розслідування, зокрема, що рішення слідчого про закриття кримінального провадження може бути оскаржено на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником;

- ст. 30 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом;

- надання вказівки щодо скасування постанови про закриття кримінального провадження прокурору знаходиться поза межами юрисдикції господарських судів;

- аналіз ст. 246 ГПК України свідчить про можливість ініціювання господарським судом лише питання щодо неналежного виконання професійних обов`язків стосовно адвоката або прокурора, які здійснюють свої повноваження у межах господарського судочинства;

- господарський суд не наділений правом ініціювати питання перед прокурором щодо неналежного здійснення слідчим своїх повноважень у ході досудового розслідування кримінального провадження;

- підстав для скасування постанови про закриття кримінального провадження № 0000846 від 15.04.2022 та ініціювання питання перед керівником органу досудового розслідування про відсторонення слідчого від проведення досудового розслідування не вбачається.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Північний апеляційний господарський суд дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представника Київської міської прокуратури, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку про те, що апеляційна скарга Київської міської прокуратури підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала місцевого господарського суду скасуванню, виходячи з наступних підстав.

Згідно із статтею 246 ГПК України суд, виявивши при вирішенні спору порушення законодавства або недоліки в діяльності юридичної особи, державних чи інших органів, інших осіб, постановляє окрему ухвалу, незалежно від того, чи є вони учасниками судового процесу. Суд може постановити окрему ухвалу у випадку зловживання процесуальними правами, порушення процесуальних обов`язків, неналежного виконання професійних обов`язків.

В окремій ухвалі суд має зазначити Закон чи інший нормативно-правовий акт (в тому числі його статтю, пункт, тощо) вимоги яких порушено і в чому саме полягає порушення.

Частиною 7 статті 246 ГПК України визначено, що з метою забезпечення виконання вказівок, що містяться в окремій ухвалі, суд встановлює у ній строк для надання відповіді залежно від змісту вказівок та терміну, необхідного для їх виконання.

Як зазначалось вище, 29.08.2022 ухвалою Господарського суду Черкаської області, у зв`язку з невиконанням Київською міською прокуратурою окремої ухвали-2, було стягнуто з Київської міської прокуратури в дохід державного бюджету через Державну судову адміністрацію України штраф у розмірі 2 481,00 грн.

Також, Київській міській прокуратурі було встановлено новий строк виконання ухвали Господарського суду Черкаської області від 29.08.2022 у справі №925/1961/14 десять днів з дня отримання ухвали суду.

Місцевий господарський суд дійшов висновків, що прокурор вдруге не виконав окрему ухвалу суду від 05.05.2022, що є підставою для застосовування заходів процесуального примусу у сумі п`яти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 12 405,00 грн та є підставою встановити новий строк для виконання окремої ухвали Господарського суду Черкаської області від 05.05.2022 у справі №925/1961/14 протягом десяти днів з дня отримання цієї ухвали.

Однак, суд апеляційної інстанції не погоджується із вищевказаним висновком суду, з огляду на наступне.

Положеннями КПК України передбачено порядок оскарження рішення, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування. Суб`єкти, визначені в цих нормах, є носіями спеціальних владних процесуальних повноважень і тому виконують функції, обумовлені завданнями кримінального судочинства.

Статтею 30 КПК України передбачено, що у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно зі статтею 303 КПК України рішення слідчого про закриття кримінального провадження може бути оскаржено на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до 306 КПК України визначено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду.

У відповідності до 36 КПК України прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних підстав забороняється.

Враховуючи вищевикладене, на переконання колегії суддів апеляційної інстанції, ухвала Господарського суду Черкаської області від 29.08.2022 у справі № 925/1961/14 свідчить про вихід суду за межі наданих йому повноважень, оскільки стосується виключно правовідносин, які виникли під час досудового розслідування кримінального провадження.

При цьому, Київською міською прокуратурою було надано інформацію листом (а.с. 167 том №19) щодо розгляду окремої ухвали суду від 05.05.2022 та ініціювання перед керівником органу досудового розслідування питання про відсторонення слідчого від проведення досудового розслідування та зазначено порядок оскарження процесуальних дій слідчого та прокурора.

Таким чином, прокурором було розглянуто окрему ухвалу Господарського суд Черкаської області від 05.05.2022 у даній справі, про що було повідомлено суд.

Незважаючи на відповідь Київської міської прокуратури, Господарським судом Черкаської області 26.09.2022 постановлено ухвалу, якою на останнього повторно накладено штраф у сумі 12 405,00 грн за невиконання вищезгаданої ухвали.

Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами скаржника, що місцевим господарським судом не було враховано відповідь про відсутність підстав для скасування постанови про закриття кримінального провадження.

До того ж, статтями 131, 135 ГПК України передбачено, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених в суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Ухвала про стягнення в дохід державного бюджету штрафу постановляється, зокрема, у разі невиконання процесуальних обов`язків, зокрема, ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, зловживання процесуальними правами, вчинення дій або допущення бездіяльності з метою перешкоджання судочинству.

Аналізуючи вищезазначені норми ГПК України можна дійти висновку, що стягнення штрафу у даній справі з Київської міської прокуратури в порядку процесуального примусу не відповідає вимогам цього Кодексу.

В силу статтей 255, 271 ГПК України окремо від рішення суду першої інстанції може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції про стягнення штрафу в порядку процесуального примусу. Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

У відповідності до статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права.

Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Судом першої інстанції наведеного вище дотримано не було.

Поміж іншого, публічний характер судового розгляду є істотним елементом права на справедливий суд, а відкритість процесу, як правило, включає право особи бути заслуханою в суді.

Північний апеляційний господарський суд наголошує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена ст. 129 Конституції та ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду.

Колегія суддів зазначає, що такі принципи судочинства, як рівність усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі, реалізуються, зокрема, шляхом надання особам, які беруть участь у справі, рівних процесуальних прав й обов`язків, до яких, крім іншого, віднесено право знати про дату, час і місце судового розгляду справи, про всі судові рішення, які ухвалюються у справі та стосуються їхніх інтересів, а також право давати усні та письмові пояснення, письмові докази, доводи та заперечення.

Також у рішенні у справа «Харченко проти України» (заява №37666/13), розглянувши скаргу заявника, ЄСПЛ зазначив, що принцип рівності сторін вимагає надання кожній стороні розумної можливості представляти свою справу за таких умов, які не ставлять її у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною. Крім цього, кожній стороні має бути забезпечена можливість ознайомитись із зауваженнями або доказами, наданими іншою стороною, та надати власні зауваження з цього приводу.

У пункті 24 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» (заява №7460/03) та пункті 23 рішення ЄСПЛ у справі «Гурепка проти України № 2» (заява № 38789/04) наголошується, що принцип рівності сторін, як один зі складників справедливого судового розгляду, передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Таким чином, місцевим господарським судом фактично порушено норми процесуального права.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі «Серявін та інші проти України» вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України»).

Судове рішення має прийматися у цілковитій відповідності з нормами матеріального та процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних та допустимих доказів у конкретній справі.

Натомість, вказані вимоги судом першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали не було дотримано.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Частиною 1 статті 277 ГПК України визначено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є, зокрема, неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

За наведених обставин, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку про те, що апеляційна скарга Київської міської прокуратури підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду Черкаської області від 26.09.2022 у справі №925/1961/14 - скасуванню.

Керуючись ст.ст. 129, 240, 246, 255, 267-271, 273, 275, 277, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Кодексом України з процедур банкрутства, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Київської міської прокуратури задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Черкаської області від 29.08.2022 у справі № 925/1961/14 скасувати.

3. Справу № 925/1961/14 направити до Господарського суду Черкаської області для подальшого розгляду.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанову може бути оскаржено у касаційному порядку відповідно до вимог ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано - 12.12.2022.

Головуючий суддя Б.В. Отрюх

Судді Б.М. Грек

В.О. Пантелієнко