РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

05.12.2022справа №910/5127/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Марченко О.В., за участю секретаря судового засідання Роздобудько В.В., розглянув у відкритому судовому засіданні

справу № 910/5127/22

за позовом заступника керівника Уманської окружної прокуратури (вул. Гайдамацька, буд. 16, м. Умань, Черкаська область, 20301) в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, буд. 18, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 40479560) та відділу освіти Жашківської міської ради Черкаської області (вул. Соборна, буд. 56, м. Жашків, Черкаська область, 19200; ідентифікаційний код 41779881)

до товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія України» (вул. Жилянська, буд. 97, літера З, м. Київ, 01135; ідентифікаційний код 34528630)

про визнання недійсними додаткових угод від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 до договору постачання природного газу від 22.01.2021 №36 та стягнення 101 744,86 грн,

за участю представників:

прокуратури - Синюк І.А. (посвідчення від 01.12.2020 №058173);

позивачів - не з`явилися;

відповідача - Масленнікової Ю.О. (довіреність від 24.12.2021 №24/12-2).

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Стислий виклад позовних вимог

Заступник керівника Уманської окружної прокуратури (далі - Прокуратура) в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби (далі - Держаудитслужба) та відділу освіти Жашківської міської ради Черкаської області (далі - Відділ) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія України» (далі - Товариство) про:

- визнання недійсною додаткової угоди від 29.01.2021 №2 до укладеного Відділом і Товариством договору постачання природного газу від 22.01.2021 №36 (далі - Договір);

- визнання недійсною додаткової угоди від 31.01.2021 №3 до Договору;

- стягнення 101 744,86 грн.

Позовні вимоги мотивовано тим, що оспорювані додаткові угоди суперечать положенням статей 5 і 41 Закону України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон), оскільки станом на дату їх укладення не підтверджено коливання ціни товару у сторону збільшення, що, у свою чергу, спричинило державі збитки у вигляді надмірно сплачених грошових коштів в оспорюваній сумі.

2. Стислий виклад заперечень відповідача

24.08.2022 Товариство подало суду відзив на позовну заяву, в якому заперечило проти задоволення позову з огляду на те, що:

- вимоги Прокуратури про визнання недійсними додаткових угод від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 до Договору не є належним способом захисту прав, оскільки такі правочини є нікчемними відповідно до пункту 2 частини першої статті 43 Закону у зв`язку з їх укладенням з порушенням вимог статті 41 Закону;

- відповідачем були дотримані приписи частини четвертої статті 41 Закону, яка забороняє вносити зміни до змісту тендерної (цінової) пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) та проекту Договору; Товариством підписано Договір з Відділом на умовах заявленої цінової пропозиції;

- постачальник кожного разу при зміни ціни у відповідному періоді надавав документи, які підтверджували рівень цін на ринку та відображали факт коливання на момент звернення до споживача з пропозиціями щодо внесення змін до ціни природного газу; підвищення ціни було здійснено пропорційно збільшення цін на ринку; ціни, які були зазначені у додаткових угодах, були меншими від цін, які були встановлені на ринку;

- моменту укладання додаткової угоди передують певні підготовчі заходи, як то складання і направлення споживачу проекту додаткової угоди та листа-звернення з відповідною пропозицією і обґрунтуванням, розгляд та вивчення зазначених підстав для внесення змін до Договору споживачем, реєстрація та погодження додаткової угоди в органах казначейської служби; дата додаткової угоди - це дата реєстрації її в органах казначейської служби; постачальник направляє проект додаткової угоди без фіксування дати її укладення, а лише зазначає, з якої дати буде змінюватися вартість газу, а тому позивачем-2 реєструвалися додаткові угоди у казначейській службі з запізненням, тому дата додаткової угоди та дата зміни ціни не співпадають;

- експертні висновки підтверджують рівень коливання ціни з 29.12.2020 (наступного дня після направлення тендерної пропозиції) по 14.01.2021 (дата поставки газу), а не як зазначає Прокуратура у позові;

- Прокуратурою не дотримані приписи статті 23 Закону України «Про прокуратуру» з урахуванням практики, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

3. Стислий виклад відповіді Прокуратури на відзив

05.09.2022 Прокуратура подала суду відповідь на відзив, в якій зазначила, що:

- твердження відповідача щодо обрання неналежного способу захисту не узгоджуються із нормами Закону;

- Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей частини першої статті 41 Закону;

- істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що така зміна не призведене до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

- додатковою угодою від 29.01.2021 №2 до Договору постачальником збільшено ціну за одиницю товару на 9,99%, і яка відтепер складає 7 739,02 грн/куб.м., а за додатковою угодою від 31.01.2021 №3 до Договору постачальник збільшено ціну за одиницю товару на 9,99 %, і яка відтепер складає 8 512,14 грн/куб.м.;

- станом на дату укладення додаткових угод від 29.01.2021 №2 та від 31.01.2021 №3 до Договору не підтверджено коливання ціни товару у сторону збільшення; як наслідок, угоди укладено за відсутності визначених на те законодавчих підстав та останні суперечать положенням статей 5 і 41 Закону;

- Товариство, спонукаючи замовника до укладення додаткових угод, мало на меті збільшити ціну за одиницю товару саме на 10%, а не на реальний відсоток коливання;

- Прокуратурою зібрано докази та перед зверненням до суду перевірено, що захист законних інтересів держави не здійснюють суб`єкти владних повноважень, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження, що покладає на органи прокуратури обов`язок захистити порушені інтереси держави шляхом подання позову.

4. Стислий виклад заперечень відповідача на відповідь на відзив Прокуратури

Відповідач 05.10.2022 подав суду заперечення на відповідь Прокуратури на відзив, в яких вказав про те, що відповідь на відзив повністю дублює позовну заяву та не містить заперечень на доводи відповідача, викладені у відзиві на позов; слід звернути увагу на те, що Прокуратура наводить судову практику Верховного Суду, яка стосується старої редакції Закону України «Про публічні закупівлі».

5. Процесуальні дії у справі

Ухвалою господарського суду міста Києва від 04.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі в порядку загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 25.07.2022.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 25.07.2022 продовжено строк підготовчого провадження; підготовче засідання відкладено на 12.09.2022.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 12.09.2022 підготовче засідання відкладено на 10.10.2022.

У зв`язку з масовими ракетними атаками російської федерації на м. Київ 10.10.2022, з огляду на приписи Закону України «Про організацію трудових відносин в умовах воєнного стану», та з метою уникнення можливості завдання шкоди життю і здоров`ю представників сторін та працівників апарату суду підготовче засідання 10.10.2022 не відбулося.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 17.10.2022 підготовче засідання відкладено на 07.11.2022.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 07.11.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 05.12.2022.

Представники позивачів у судове засідання 05.12.2022 не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили, про дату, час та місце проведення судового засідання були повідомлені належним чином, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень за адресами місцезнаходження позивачів.

Представник Прокуратури у судовому засіданні 05.12.2022 оголосив вступне слово та підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача оголосив вступне слово та заперечив проти задоволення позовних вимог.

Суд, заслухавши вступне слово представників Прокуратури і відповідача, з`ясувавши обставини, на які посилаються учасники справи, дослідив в порядку статей 209 і 210 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) докази у справі.

Після закінчення з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами суд перейшов до судових дебатів.

Представники Прокуратури і відповідача виступили з промовами (заключним словом), в яких посилалися на обставини і докази, досліджені у судовому засіданні.

У судовому засіданні 05.12.2022 було оголошено вступну та резолютивну частини рішення відповідно до статті 233 ГПК України.

Судом згідно з вимогами статей 222 і 223 ГПК України здійснювалося повне фіксування судового засідання технічними засобами та секретарем судового засідання велися протоколи судових засідань, які долучені до матеріалів справи.

ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДОМ

Відділом 15.12.2020 на вебсайті «Prozorro» (за посиланням http://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-12-15-006437-c) було оприлюднено оголошення про проведення відкритих торгів з закупівлі природного газу обсягом 95 000 куб.м. з терміном поставки до 31.12.2021 та очікуваною вартістю 880 000 грн з ПДВ.

За результатами проведеної процедури закупівлі переможцем визнано Товариство з ціновою пропозицією 684 000 грн.

22.01.2021 Відділом (споживач) і Товариством (постачальник) було укладено Договір, за умовами якого:

- постачальник зобов`язується поставити споживачу до кінця 2021 року природний газ, код CPV за ДК 021:2015 :09120000-6 «Газове паливо»(09123000-7 Природний газ), за наявності його обсягів, а споживач зобов`язується прийняти та оплатити його вартість, відшкодувати витрати на доступ до вільних потужностей до точок виходу з фізичним розташуванням до газорозподільних систем Оператора ГРМ, на ліцензованій території якого знаходяться об`єкти споживача, у розмірі згідно з встановленим НКРЕКП та/або Оператором ГТС тарифом та коефіцієнтом у відповідності до умов Договору (пункт 1.1 Договору);

- газ, що постачається за Договором використовується споживачем виключно для власних технологічних та інших потреб; споживач зобов`язується не продавати та не відчужувати будь-яким іншим способом газ, прийнятий за Договором; споживач є кінцевим споживачем газу (пункт 1.2 Договору);

- постачальник передає споживачу газ до кінця 2021 року в обсязі 95 000 куб.м.: січень - 21,600 куб.м.; лютий - 19,100 куб.м.; березень - 14,000 куб.м.; квітень - 3,700 куб.м.; травень - 0,030 куб.м.; червень - 0,030 куб.м.; липень - 0,030 куб.м.; серпень - 0,030 куб.м.; вересень - 0,030 куб.м.; жовтень - 3,160 куб.м.; листопад - 14,000 куб.м.; грудень - 19,290 куб.м.; обсяги газу, які планується поставити за Договором, можуть змінюватися протягом місяця на підставі заявок споживача з урахуванням оплат (пункт 2.1 Договору);

- ціна природного газу за 1 000 куб.м. встановлюється у гривнях України і складає на момент укладення Договору 7 036,11 грн, в тому числі ПДВ 20% - 1 172,69 грн, без урахування тарифу за розподіл потужності для віртуальної точки виходу з невизначеним фізичним розташуванням до газорозподільних систем; ця ціна є звичайною за Договором; тариф за розподіл потужності для віртуальної точки виходу з невизначеним фізичним розташуванням до газорозподільних систем становить 148,99 грн з урахуванням ПДВ; крім того, при замовленні потужності на добу наперед з 01.03.2020, відповідно до постанови НКРЕКП від 24.12.2019 №3013 «Про встановлення тарифів для ТОВ «ОПЕРАТОР ГТС УКРАЇНИ» на послуги транспортування природного газу для точок входу і точок виходу на регуляторний період 2020 - 2024 роки» до тарифу застосовується коефіцієнт на рівні 1,10 умовних одиниць; таким чином, тариф на послуги транспортування природного газу з урахуванням коефіцієнта складає 163,89 грн та не включається до ціни природного газу; у разі встановлення НКРЕКП або Оператором ГТС нових тарифів та/або коефіцієнтів до тарифу, визначеному у абзаці другому пункту 4.1 Договору, такі коефіцієнти є обов`язковими для споживача для розрахунків з постачальником (пункт 4.1 Договору);

- загальна сума Договору складається із сум вартості місячних поставок газу з урахуванням замовлених обсягів потужностей, коригуючих коефіцієнтів та вартості послуг використаних потужностей (коефіцієнт 2,0), які не були попередньо замовлені за Договором, та на момент укладення Договору складає 684 000 грн, у тому числі ПДВ - 114 000 грн (пункт 4.1 Договору);

- розмір ціни на газ, що вказана у Договорі та/або додаткових угодах до нього, може змінюватися за взаємною домовленістю сторін, про що складається додаткова угода; якщо ціна на газ, включаючи витрати, пов`язані з його постачанням, змінюється внаслідок набрання чинності нормативними документами Кабінету Міністрів України, НКРЕКП, Міністерства енергетики та вугільної промисловості України, АТ «Укртрансгаз», ПАТ «НАК «Нафтогаз України», ТОВ «Оператор газотранспортної системи України» чи зміною ціни на ринку газу протягом дії Договору, вартість газу буде коригуватися згідно з такими документами та змінами, що є обов`язковим для постачальника і споживача з моменту введення їх в дію; підтвердженням зміни ціни на ринку газу є довідка Торгово-промислової палати України; у разі відмови споживача від підписання додаткових угод про збільшення або зменшення ціни природного газу, що поставляється за Договором, постачальник не пізніше ніж за двадцять днів до дати розірвання Договору повідомляє про це споживача; споживач зобов`язаний повністю розрахуватися з постачальником за весь об`єм (обсяг) газу, поставлений споживачу до дати розірвання Договору (пункт 4.3 Договору);

- Договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання сторонами та скріплення печатками сторін і діє в частині постачання газу з 14.01.2021 до 31.12.2021 включно, а в частині взаєморозрахунків - до повного їх виконання (пункт 9.1 Договору в редакції додаткової угоди від 29.01.2021 №1);

- всі доповнення та додаткові угоди набирають чинності та мають перевагу над раніше укладеними та над положеннями Договору в разу, коли вони укладені в письмовій формі, мають дату, номер, посилання на Договір, підписи уповноважених представників сторін та оригінальні печатки підприємств (пункт 9.3 Договору);

- істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливань ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю (підпункт 9.5.2 пункту 9.5 Договору).

Сторонами було внесено зміни до Договору в частині ціни природного газу. Так, додатковими угодами від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 пункт 4.1 Договору було викладено у таких редакціях:

- ціна природного газу за 1 000 куб з 14.01.2021 становить 7 739,02 грн, в тому числі ПВД 20% - 1 289,84 грн, без урахування тарифу за розподіл потужності для віртуальної точки виходу з невизначеним фізичним розташуванням до газорозподільних систем; дана ціна є звичайною за Договором (в редакції додаткової угоди від 29.01.2021 №2);

- ціна природного газу за 1 000 куб з 18.01.2021 становить 8 512,14 грн, в тому числі ПВД 20% - 1 418,69 грн, без урахування тарифу за розподіл потужності для віртуальної точки виходу з невизначеним фізичним розташуванням до газорозподільних систем; дана ціна є звичайною за Договором (в редакції додаткової угоди від 31.01.2021 №3).

Підставами для укладення вказаних додаткових угод було збільшення ціна на природний газ.

На виконання умов Договору відповідачем було поставлено Відділу природний газ на загальну суму 684 000 грн (загальний обсяг поставлено природного газу склав 72,41557 тис. куб.м.), що підтверджується підписаними Відділом і Товариством та скріпленими печатками юридичних осіб актами приймання-передачі від 18.02.2021 №31/01-43 на суму 322 250,14 грн (у січні 2021 року обсяг поставленого природного газу склав 30,78057 тис. куб.м.), від 28.02.2022 №28/02-86 на суму 268 664,97 грн (у лютому - 30,700 тис. куб.м.) і від 12.04.2021 №28/02-116 на суму 93 084,89 грн (у березні - 10,935 тис. куб.м.).

Відділом було повністю оплачено поставлений відповідачем газ, що підтверджується платіжними дорученнями від 23.02.2021 №720 на суму 77 597,84 грн, від 23.02.2021 №721 на суму 244 652,30 грн, від 04.03.2021 №914 на суму 210 203,48 грн, від 04.03.2021 №906 на суму 58 461,49 грн, від 13.04.2021 №1760 на суму 72 829,62 грн і від 13.04.2021 №1749 на суму 20 255,27 грн.

01.06.2021 Відділом і Товариством укладено додаткову угоду №4, якою сторони дійшли згоди припинити дію Договору відповідно до норм чинного законодавства України з 01.06.2021.

ДЖЕРЕЛА ПРАВА Й АКТИ ЇХ ЗАСТОСУВАННЯ. ПОЗИЦІЯ СУДУ

Абзацами першим і другим частини третьої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Відповідно до абзаців першого - четвертого частини четвертої наведеної статті Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Виключно з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, прокурор має право отримувати інформацію, яка на законних підставах належить цьому суб`єкту, витребовувати та отримувати від нього матеріали та їх копії.

Згідно з частиною четвертою статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Відповідач, заперечуючи проти задоволення позовних вимог, вказує про те, що Прокуратурою не дотримані приписи статті 23 Закону України «Про прокуратури» з урахуванням практики, викладено у постанові Великої Палата Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18.

Товариство зазначає, що Прокурор надав лише листи від 02.06.2022 №53/1-985вих-22 про надіслання Держаудитслужбі та Управлінню Держаудитслужби в Черкаській області, та за №53/1-984вих-22 про надіслання Відділу повідомлення про те, що Прокуратурою готується позовна заява до господарського суду міста Києва в інтересах держави про визнання додаткових угод до договору недійсними та повернення безпідставно сплачених коштів у сумі 101 744,86 грн; зі змісту вказаного листа вбачається, що Прокуратурою вже прийнято рішення звернутися з відповідними позовом до суду; крім того, доказів надіслання та отримання позивачами вказаних листів Прокуратурою не додано до позову; зі змісту листів Держаудитслужби від 26.05.2022 №262331-17/1520-2022 та Відділу від 25.05.2022 №351/1 лише вбачається, що вони не зверталися до суду з позовом до Товариства на час витребування інформації; зазначені листи не містять інформації, що позивачі не бажають здійснювати захист інтересів держави та звертатися до суду з відповідним позовом до відповідача, а сама по собі обставина не звернення позивачів з позовом, без з`ясування фактичного стану правовідносин сторін спору, не свідчить про неможливість виконання позивачами функцій із захисту інтересів держави; Прокуратура після надіслання повідомлення у порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру», того ж дня звернулася до суду з даним позовом, фактично не надавши позивачам можливості відреагувати протягом розумного строку на повідомлення Прокуратури.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 зі справи №912/2385/18 дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону Україи «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду у спірних правовідносинах судам необхідно дослідити: чи знав або повинен був знати компетентний орган про допущені порушення інтересів держави, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся; чи дотримано прокурором розумного строку для надання уповноваженому органу можливості відреагувати на виявлене прокурором порушення та самостійно звернутися до суду з відповідним позовом або ж надати аргументовану відповідь на звернення прокурора.

При цьому самого лише посилання прокурора про виявлення ним порушення інтересів держави та невжиття органом державної влади (позивачем у справі), на який покладено обов`язок щодо судового захисту інтересів держави, відповідних дій для такого захисту, недостатньо для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом пункту 2 частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.

Прокуратурою до подання до суду даного позову було надіслано Управлінню Держаудитслужби в Черкаській області лист від 01.10.2021 №53/1-361вих21, в якому просила повідомити чи проводилися Управлінням Держаудитслужби в Черкаській області перевірки законності проведеної Відділом закупівлі UA-2020-12-15-006437-c, у тому числі Договір, додаткові угоди до нього, чи виявлялися порушення (які саме), чи вживалися заходи їх усунення та які саме; наведений лист був надісланий з огляду на те, що наказом Держаудитслужби від 22.04.2021 №274 було розпочато моніторинг процедури закупівлі за предметом «Природний газ» (класифікація за ДК 021:2015: 09120000-6 - Газове паливо, ідентифікатор закупівлі UA-2020-12-15-006437-c), за результатами якого встановлено, що Договір укладений з порушенням частини першої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі»; зокрема, у пункті 9.1 Договору зазначається «Сторони погодилися, що відповідно до ч. 3 ст. 631 Цивільного кодексу України умови цього Договору можуть застосовуватися до правовідносин, які виникли до його укладення», тобто до прийняття рішення про намір укласти договір із переможцем торгів (05.01.2021) та до моменту його укладення і оприлюднення в електронній системі закупівель (22.01.2021); враховуючи особливості, визначені Законом України «Про публічні закупівлі» під час проведення тендеру, за результатами якого укладається договір про закупівлю, застосування положень частини третьої статті 631 ЦК України у такому договорі про закупівлю не є можливим; аналізом питання дотримання законодавства (наявності підстав) під час укладення додаткових угод встановлено, що замовником неправомірно застосовано норми пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» через необґрунтоване збільшення ціни за одиницю товару.

Листом від 05.10.2021 №262315-17/4466-2021 Управління Держаудитслужби в Черкаській області повідомило Прокуратуру про те, що матеріали перевірки закупівлі передано до Прокуратури листом від 01.10.2021 №262303-17/4448-2021.

Так, у листі від 01.10.2021 №262303-17/4448-2021 Управлінням Держаудитслужби в Черкаській області зазначено таке:

- працівниками Управління Держаудитслужби в Черкаській області досліджено питання дотримання вимог законодавства у сфері закупівель під час укладення Відділом Договору, внесення змін до нього та його виконання, якою встановлено фінансові порушення, що відображені в акті від 21.09.2021 №03-30/11;

- акт перевірки підписано посадовими особами Відділу 23.09.2021 без застережень про наявність заперечень;

- перевіркою встановлено операції, проведені з порушенням чинного законодавства, що призвели до їх втрат на загальну суму 244,02 тис. грн (не усунуто), зокрема: на порушення частини третьої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», внаслідок укладення Відділом додаткової угоди від 29.01.2021 №1, внесено зміни до істотних умов Договору, що призвело до оплати Товариству 14,797 тис. куб.м. природного газу до початку договірних відносин та до завершення процедури закупівлі на загальну суму 153,72 тис. грн; на порушення вимог пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», частин другої та третьої статті 632 ЦК України внаслідок укладення Відділом додаткових угод від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 до Договору, підвищено ціну природного газу за відсутності визначених законодавством підстав, що призвело до надмірного спрямування бюджетних коштів на рахунки Товариства на загальну суму 90,30 тис. грн:

- додаткові угоди від 29.01.2021 №1, від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 підписані колишнім начальником Відділу Савицькою В.М.; на адресу Відділу надіслані вимоги щодо усунення виявлених перевіркою порушень із терміном виконання до 30.10.2021; про результати перевірки проінформовано Управління стратегічних розслідувань в Черкаській області Департаменту стратегічних розслідувань Національної поліції України, Управління Служби безпеки України в Черкаській області, Головне управління Національної поліції України в Черкаській області та Жашківську міську раду; зазначені порушення можуть містити в собі ознаки злочинів, передбачених Кримінальним кодексом України;

- з огляду на викладене матеріали заходу державного фінансового контролю направляються для розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог Кримінального процесуального кодексу України.

Листами від 23.05.2022 №53/1-441вих22 (надіслано Відділу) і від 23.05.2022 №583/1-442вих-22 (надіслано Управлінню Держаудитслужби в Черкаській області) Прокуратура просила в строк до 27.05.2022 повідомити її про те, чи будуть вживатися заходи представницького характеру, шляхом звернення до суду з відповідним позовом про визнання недійсними додаткових угод до Договору.

Відділ листом від 25.05.2022 №351/1 повідомив Прокуратуру про те, що на підставі фактів, викладених в акті перевірки, Відділом 19.10.2021 було підготовлено та надіслано Товариству претензію щодо повернення надмірно сплачених коштів за Договором; відповіді на претензію Товариство не надіслало; з позовом до суду Відділ не звертався.

Управління Держаудитслужби в Черкаській області листом від 26.05.2022 №262331-17/1520-2022 повідомило Прокуратур про те, що порядок проведення моніторингу процедур закупівель та специфіку реалізації результатів моніторингу визначено безпосередньо статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», а норми вказаної статті не передбачають вжиття таких заходів як звернення органами державного фінансового контролю до суду, чи звернення до інших правоохоронних органів щодо спонукання до вчинення певних дій.

Листами від 02.06.2022 №53/1-984вих-22 (надіслано Відділу) і від 02.06.2022 №53/1-985вих-22 (надіслано Держаудитслужбі та Управлінню Держаудитслужби в Черкаській області) Прокуратурою повідомлено про вжиття заходів представницького характеру шляхом подання до господарського суду міста Києва позовної заяви в інтересах держави в особі Держаудитслужби та Відділу про визнання недійсними додаткових угод до Договору та стягнення безпідставно сплачених коштів у сумі 101 744,86 грн.

Отже, до звернення до суду з даним позовом Прокуратура протягом жовтня 2021 року - травня 2022 року листувалася з Держаудитслужбою і Відділом з питань укладення оскаржуваних додаткових угод, відтак позивачі мали достатньо часу для реагування на порушення інтересів держави.

Окрім наведеного слід зазначити, що повідомлення про звернення Прокуратури до суду були надіслані позивачам 02.06.2022, а з позовною заявою, яка хоч і датована 02.06.2022, Прокуратура звернулася до суду 27.06.2022 відповідно до печатки канцелярії суду, а 23.06.2022, згідно з відміткою акціонерного товариства «Укрпошта», позовну заяву надіслано на адресу суду.

А тому твердження відповідача про недотримання Прокуратурою приписів статті 23 Закону України «Про прокуратуру» суд відхиляє.

Частинами першою і другою статті 712 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до статті 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У частині першій статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно з частиною другою статті 16 ЦК України визнання правочину недійсним є одним з передбачених законом способів захисту цивільних прав та інтересів осіб, а загальні вимоги щодо недійсності правочину передбачені статтею 215 цього Кодексу.

Частиною першою статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Відповідно до абзацу першого частини другої наведеної статті ЦК України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Згідно з пунктом 6 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на момент укладення спірних додаткових угоди) договір про закупівлю - це господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Частиною першою статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до частини четвертої названої статті Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Згідно з пунктом 8 частини другої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація має містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Частиною першою статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з частиною першою статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відтак, зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов:

- відбувається за згодою сторін;

- порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації);

- підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником);

- ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%;

- загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

Статтею 1212 ЦК України передбачено, що особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов`язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.

Положення цієї глави застосовуються також до вимог про:

1) повернення виконаного за недійсним правочином;

2) витребування майна власником із чужого незаконного володіння;

3) повернення виконаного однією із сторін у зобов`язанні;

4) відшкодування шкоди особою, яка незаконно набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи.

Відповідно до частини першої статті 1213 ЦК України набувач зобов`язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі.

ВИСНОВКИ

Так, Відділом і Товариством було підписано додаткові угоди до Договору про збільшення ціни газу, внаслідок чого вартість 1 000 куб.м. збільшилася на 19,98%, а обсяг поставки газу зменшився на 23,77%.

Будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.

Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (стаття 13 ЦК України).

Згідно з частинами першою - третьою статті 188 Господарського кодексу України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

Таким чином, зміна умов договору відбувається за згодою обох сторін.

Пунктом 4.3 Договору передбачено, що розмір ціни на газ, що вказана у Договорі та/або додаткових угодах до нього, може змінюватися за взаємною домовленістю сторін, про що складається додаткова угода.

Відповідно до пункту 9.5 Договору істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі, крім випадків, встановлених частиною п`ятою статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме: збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливань ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю.

Будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки.

Відділ, який мав беззаперечне право на отримання газу за ціною, визначеною у Договорі, без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо пропозиції Товариства про збільшення ціни підписав додаткові угоди, внаслідок чого ціна 1 000 куб.м. газу збільшилася на 19,98% відсотків, а обсяг поставки газу за Договором істотно зменшився (на 23,77%).

Наведене призвело до повного нівелювання результатів відкритих торгів, адже очікувана вартість закупівлі природного газу була встановлена на рівні 880 000 грн, в той час як Товариство запропоновало вартість у сумі 684 000 грн, а товариство з обмеженою відповідальністю «Укр Газ Ресурс» - 714 400 грн.

Таким чином, держава втратила можливість скористатися пропозиціями іншого учасника відкритих торгів, але газ за ціною, запропонованою переможцем тендеру, закупити так і не змогла; натомість була змушена оплатити газ за ціною на 19,98% вище, аніж встановлена Договором, укладеним внаслідок відкритих торгів.

В той же час, метою регулювання, передбаченого статтею 41 Закону України «Про публічні закупівлі», а саме закріплення можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

Так, частинами першою - третьою статті 652 ЦК України передбачено, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання.

Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.

Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов:

1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане;

2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися;

3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору;

4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону України «Про державні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.

Обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі.

Згідно з частиною першою статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях.

Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Натомість перемога Товариства у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення Договору з однією ціною та її подальше підвищення більш як на 23,77% шляхом так званого «каскадного» укладення двох додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця. При цьому строк виконання Договору на постачання природного газу становив лише три місяці.

Що ж до листів Товариства стосовно зміни ціни на постачання природного газу від 25.01.2021 №100 (з доданням експертного висновку Черкаської торгово-промислової палати від 25.01.2021 №О-72/02) і від 28.01.2021 №123 (з доданням експертного висновку Черкаської торгово-промислової палати від 28.01.2021 №О-91/01), то за даними Української енергетичної біржі вартість природного газу на європейських хабах до кордону України змінювалася таким чином:

- Хаб NetConnect Germany (NCG): 22.01.2021 (день підписання Договору) вартість 1 000 куб.м. становила 9 792,26 грн; 29.01.2021 (день укладення додаткової угоди №2) - 10 279,55 грн (збільшилася на 4,9%); 31.01.2021 (день укладення додаткової угоди №3) - 10 040,51 грн (зменшилася на 2,32%);

- Хаб Title Transfer Facility (TTF): 22.01.2021 - 10 265,25 грн; 29.01.2021 - 10 575,09 грн (збільшилася на 3%); 31.01.2021 - 10 040,51 грн (зменшилася на 1,9%);

- Хаб Gaspool.: 22.01.2021 - 9 792,26 грн; 29.01.2021 - 10 336,05 грн (збільшилася на 5,5%); 31.01.2021 - 10 357,78 грн (збільшилася на 0,2%);

- Хаб CEGH: 22.01.2021 - 9 463,80 грн; 29.01.2021 - 9 788,44 грн (збільшилася на 3,4%); 31.01.2021 - 9 462,47 грн (зменшилася на 3,3%).

Котирувальні ціни природного газу на середньо- та довгостроковому ринку природного газу станом на: 22.01.2021 (ресурс січень ГТС) за умови післяплати котирувальна ціна за 1 000 куб.м. склала 8 080 грн з ПДВ, а за умовами передплати - 8 028 грн з ПДВ; 22.01.2021 (ресурс лютий ГТС) за умови післяплати - 8 165,58 грн з ПДВ, а за умовами передплати - 8 031,40 грн з ПДВ; 29.01.2021 (ресурс лютий ГТС) за умови післяплати - 8 020 грн з ПДВ, а за умовами передплати - 8 202,22 грн з ПДВ.

Котирувальна ціна природного газу на короткостроковому ринку природного газу станом на 31.01.2021 (ринок - на добу на перед; ГТС) за 1 000 куб.м. склала 8 000 грн з ПДВ.

Середньозважені ціни природного газу на середньо- та довгостроковому ринку за 1 000 куб.м. 22.01.2021 і 29.01.2021 за умови передплати склали 7 591,10 грн з ПДВ, за умови післяплати - 8 040,77 грн з ПДВ, за всіма умовами оплати - 7 924,65 грн з ПДВ.

З наведеного вбачається, що Товариство спонукаючи замовника до укладення додаткових угод, мало на меті збільшити ціну за одиницю товару саме на 10%, а не на реальний відсоток коливання.

Подані ж відповідачем на підтвердження коливання ціни на газ експертні висновки Черкаської торгово-промислової палати містять загальну вартість газу та не містять доказів реального відсотку здорожчання такого товару станом на кожну дату укладення додаткової угоди.

Отже, сторони допустили зловживання своїм правом на зміну умов Договору, в результаті чого хоч загальна сума Договору не змінилася, проте вартість 1 000 куб.м. збільшилася на 19,98%, обсяг поставки газу зменшився на 23,77%, а строк поставки зменшився на 9 місяців.

Прокуратура просить визнати недійсними додаткові угоди від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 до Договору на підставі статей 203 і 215 ЦК України як таких, що укладені з порушенням частини четвертої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Разом з тим, недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається (абзац перший частини другої статті 215 ЦК України).

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (зокрема, постанови від 05.06.2018 зі справи №338/180/17 (провадження №14-144цс18), від 11.09.2018 зі справи №905/1926/16 (провадження №12-187гс18) і від 30.01.2019 зі справі №569/17272/15-ц (провадження №14-338цс18)).

Отже, якщо недійсність певного правочину встановлена законом, тобто якщо цей правочин нікчемний, позовна вимога про визнання його нікчемним не є належним способом захисту права чи інтересу позивача. Крім того, такий спосіб захисту, як встановлення нікчемності правочину також не є способом захисту прав та інтересів, установленим законом.

За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину.

Аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2019 зі справи №463/5896/14-ц (провадження №14-90цс19) і від 04.06.2019 зі справи №916/3156/17 (провадження №12-304гс18).

Як правову підставу даного позову Прокуратурою зазначено порушення вимог частини четвертої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

В свою чергу, відповідно до пункту 2 частини першої статті 43 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) договір про закупівлю є нікчемним у разі укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону.

З огляду на викладене визнання додаткових угод від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 до Договору недійсними не є належним способом захисту прав, адже нікчемний правочин є недійсним у силу закону, а тому у задоволенні таких вимог слід відмовити.

Що ж до вимоги про стягнення з відповідача 101 744,86 грн грошових коштів, то оскільки додаткові угоди від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 є нікчемними в силу закону, то і не породжують жодних зобов`язань для сторін Договору, а тому наведені кошти були сплачені Відділом безпідставно та підлягають поверненню Товариством.

За приписами статті 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору слід покласти на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 129, 233, 236 - 238, 240 та 241 ГПК України, господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги заступника керівника Уманської окружної прокуратури (вул. Гайдамацька, буд. 16, м. Умань, Черкаська область, 20301) в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби (вул. Січових Стрільців, буд. 18, м. Київ, 04053; ідентифікаційний код 40479560) та відділу освіти Жашківської міської ради Черкаської області (вул. Соборна, буд. 56, м. Жашків, Черкаська область, 19200; ідентифікаційний код 41779881) до товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія України» (вул. Жилянська, буд. 97, літера З, м. Київ, 01135; ідентифікаційний код 34528630) про визнання недійсними додаткових угод від 29.01.2021 №2 і від 31.01.2021 №3 до договору постачання природного газу від 22.01.2021 №36 та стягнення 101 744,86 грн задовольнити частково.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія України» (вул. Жилянська, буд. 97, літера З, м. Київ, 01135; ідентифікаційний код 34528630) на користь відділу освіти Жашківської міської ради Черкаської області (вул. Соборна, буд. 56, м. Жашків, Черкаська область, 19200; ідентифікаційний код 41779881) 101 744 (сто одну тисячу сімсот сорок чотири) грн 86 коп. грошових коштів.

3. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія України» (вул. Жилянська, буд. 97, літера З, м. Київ, 01135; ідентифікаційний код 34528630) на користь Черкаської обласної прокуратури (бул. Шевченка, буд. 286, м. Черкаси, 18015; ідентифікаційний код 02911119) 2 481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн судового збору.

4. Після набрання рішенням законної сили видати відповідні накази

5. У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 13.12.2022.

Суддя Оксана Марченко