ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" листопада 2022 р. Справа№ 910/12405/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Корсака В.А.

суддів: Ходаківської І.П.

Попікової О.В.

за участю помічника судді (за дорученням): Поливач В.Д.

за участю представників: згідно протоколу судового засідання від 16.11.2022,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО»

на рішення Господарського суду міста Києва від 18.01.2022, повний текст складено 07.02.2022

у справі № 910/12405/21 (суддя Маринченко Я.В.)

за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго»

до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО»

про визнання протиправними дій та зобов`язання вчинити певні дії

В С Т А Н О В И В :

Короткий зміст позовних вимог.

Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпроенерго» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про визнання незаконними дій та бездіяльності, а також зобов`язання не враховувати обсяги небалансу електричної енергії.

В ході розгляду справи позивачем було подано заяву про зміну предмету позову, в якій позивач просив визнати незаконними дії та бездіяльність відповідача стосовно надання/скасування диспетчерських команд та щодо розрахунків небалансів електричної енергії АТ «Дніпроенерго» здійснених у визначені часові проміжки.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що відповідачем було порушено умови укладеного між сторонами Договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління) обслуговування №0421-03013 від 04.05.2019.

Позивач зазначав, що Приватним акціонерним товариством «Національним енергетична компанія «Укренерго» за період з 02.07.2021 по 10.07.2021 Акціонерному товариству «ДТЕК Дніпроенерго» надавались диспетчерські команди на розвантаження енергоблоків поза межами часових нормативів, які передбачені технічними умовами для прямої або запланованої активації, а в подальшому припинило їх надавати, що призвело до виникнення небалансів. На підставі викладеного позивач просить суд визнати незаконними дії та бездіяльність Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» стосовно надання/ скасування/ не надання наступних диспетчерських команд:

- щодо відміни 02.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 06:15-07:00 команди на розвантаження -171 МВт;

- щодо ненадання 02.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період з 07:00-13:00, 16:00-24:00;

- щодо ненадання 03.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період з 00:00-02:15;

- щодо ненадання 03.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період з 10:00-12:00;

- щодо відміни 03.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 15:30-16:00 команди на розвантаження -817 МВт;

- щодо ненадання 03.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 16:00-24:00;

- щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 00:00-00:15;

- щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 09:45-10:00 команди на розвантаження -188 МВт;

- щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 09:45-11:30;

- щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 13:00-14:00;

- щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 17:45-18:00 команди на розвантаження -255 МВт;

- щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 18:00-24:00;

- щодо ненадання 05.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 06:00-18:00;

- щодо ненадання 08.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 06:00-10:15;

- щодо ненадання 08.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 15:00-16:45;

- щодо відміни 08.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 16:45-17:00 команди на розвантаження -107 МВт;

- щодо ненадання 08.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 17:00-24:00;

- щодо ненадання 10.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 15:00-16:00;

- щодо відміни 10.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 16:30-17:00 команди на розвантаження -323 МВт;

- ненадання 10.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 17:00-21:00.

Також позивач просить суд визнати незаконними дії ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» щодо розрахунків небалансів електричної енергії АТ «ДТЕК Дніпроенерго» здійснених:

за розрахункові години 02.07.2021:

06:00-07:00 - в обсязі -81,89 МВт*год, 07:00 - 08:00 - в обсязі -200,44 МВт*год, 08:00-09:00 - в обсязі -248,686 МВт*год, 09:00-10:00 - в обсязі -276,916 МВт*год, 10:00-11:00 - в обсязі -290,668 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі -424,528 МВт*год, 12:00-13:00 - в обсязі -463,434 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -536,196 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -616,86 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі -615,812 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -562,67 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -563,8 МВт*год, 21:00-22:00 - в обсязі -548,394 МВт*год, 22:00-23:00 - в обсязі -577,736 МВт*год, 23:00-24:00 - в обсязі -475,53 МВт*год;

за розрахункові години 03.07.2021:

00:00-01:00 - в обсязі -462,594 МВт*год; 01:00-02:00 - в обсязі -170,604 МВт*год; 02:00-03:00 - в обсязі -43,4 МВт*год; 10:00-11:00 - в обсязі -164,632 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі -54,602 МВт*год, 15:00-16:00 - в обсязі -411,41 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -696,44 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -679,75 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі -730,84 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -731,074 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -712,93 МВт*год, 21:00-22:00 - в обсязі -630,426 МВт*год, 22:00-23:00 - в обсязі -629,272 МВт*год, 23:00-24:00 - в обсязі -566,384 МВт*год;

за розрахункові години 04.07.2021:

00:00-01:00 - в обсязі-55,738 МВт*год; 10:00-11:00 - в обсязі -240,636 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі -131,638 МВт*год, 13:00-14:00 - в обсязі -185,7 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі -207,06 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -213,162 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -217,206 МВт*год, 21:00-22:00 - в обсязі -145,428 МВт*год, 22:00-23:00 - в обсязі -120,858 МВт*год, 23:00-24:00 - в обсязі -83,412 МВт*год;

за розрахункові години 05.07.2021:

06:00-07:00 - в обсязі -88,646 МВт*год, 07:00-08:00 - в обсязі -80,804 МВт*год, 08:00-09:00 - в обсязі -139,5 МВт*год, 09:00-10:00 - в обсязі -182,122 МВт*год, 10:00-11:00 - в обсязі -186,538 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі -190,804 МВт*год, 12:00-13:00 в обсязі -141,814 МВт*год, 13:00-14:00 - в обсязі -102,598 МВт*год, 14:00-15:00 - в обсязі -102,424 МВт*год, 15:00-16:00 - в обсязі -74,214 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -82,236 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -68,094 МВт*год;

за розрахункові години 08.07.2021:

06:00-07:00 - в обсязі -74,452 МВт*год, 07:00-08:00 - в обсязі -103,98 МВт*год, 08:00-09:00 - в обсязі -85,698 МВт*год, 09:00-10:00 - в обсязі -71,354 МВт*год, 15:00-16:00 - в обсязі -83,788 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -118,59 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -205,746 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі -135,006 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -128,64 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -129,978 МВт*год, 21:00 - 22:00 - в обсязі -123,588 МВт*год, 22:00-23:00 - в обсязі -121,986 МВт*год, 23:00-24:00 - в обсязі -122,292 МВт*год;

за розрахункові години 10.07.2021:

15:00-16:00 - в обсязі -251,74 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -134,34 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -277,718 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі-270,074 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -135,854 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -31,376 МВт*год.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.01.2022 у справі №910/12405/21 позов задоволено повністю. Визнано незаконним дії та бездіяльність Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» стосовно надання/ скасування/ не надання наступних диспетчерских команд:

- щодо відміни 02.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 06:15-07:00 команди на розвантаження -171 МВт;

- щодо ненадання 02.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період з 07:00-13:00, 16:00-24:00;

- щодо ненадання 03.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період з 00:00-02:15;

- щодо ненадання 03.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період з 10:00-12:00;

- щодо відміни 03.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 15:30-16:00 команди на розвантаження -817 МВт;

- щодо ненадання 03.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 16:00-24:00;

- щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 00:00-00:15;

- щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 09:45-10:00 команди на розвантаження -188 МВт;

- щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 09:45-11:30;

- щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 13:00-14:00;

- щодо відміни 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 17:45-18:00 команди на розвантаження -255 МВт;

- щодо ненадання 04.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 18:00-24:00;

- щодо ненадання 05.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 06:00-18:00;

- щодо ненадання 08.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 06:00-10:15;

- щодо ненадання 08.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 15:00-16:45;

- щодо відміни 08.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 16:45-17:00 команди на розвантаження -107 МВт;

- щодо ненадання 08.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 17:00-24:00;

- щодо ненадання 10.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на повний обсяг розвантаження на період 15:00-16:00;

- щодо відміни 10.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» на період 16:30-17:00 команди на розвантаження -323 МВт;

- ненадання 10.07.2021 Відокремленому підрозділу «Криворізька теплова електрична станція «Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» команд на розвантаження на період 17:00-21:00.

Визнано незаконними дії Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» щодо розрахунків небалансів електричної енергії Акціонерному товариству «ДТЕК Дніпроенерго» здійснених:

за розрахункові години 02.07.2021:

06:00-07:00 - в обсязі -81,89 МВт*год, 07:00 - 08:00 - в обсязі -200,44 МВт*год, 08:00-09:00 - в обсязі -248,686 МВт*год, 09:00-10:00 - в обсязі -276,916 МВт*год, 10:00-11:00 - в обсязі -290,668 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі -424,528 МВт*год, 12:00-13:00 - в обсязі -463,434 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -536,196 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -616,86 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі -615,812 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -562,67 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -563,8 МВт*год, 21:00-22:00 - в обсязі -548,394 МВт*год, 22:00-23:00 - в обсязі -577,736 МВт*год, 23:00-24:00 - в обсязі -475,53 МВт*год;

за розрахункові години 03.07.2021:

00:00-01:00 - в обсязі -462,594 МВт*год; 01:00-02:00 - в обсязі -170,604 МВт*год; 02:00-03:00 - в обсязі -43,4 МВт*год; 10:00-11:00 - в обсязі -164,632 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі -54,602 МВт*год, 15:00-16:00 - в обсязі -411,41 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -696,44 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -679,75 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі -730,84 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -731,074 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -712,93 МВт*год, 21:00-22:00 - в обсязі -630,426 МВт*год, 22:00-23:00 - в обсязі -629,272 МВт*год, 23:00-24:00 - в обсязі -566,384 МВт*год;

за розрахункові години 04.07.2021:

00:00-01:00 - в обсязі-55,738 МВт*год; 10:00-11:00 - в обсязі -240,636 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі -131,638 МВт*год, 13:00-14:00 - в обсязі -185,7 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі -207,06 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -213,162 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -217,206 МВт*год, 21:00-22:00 - в обсязі -145,428 МВт*год, 22:00-23:00 - в обсязі -120,858 МВт*год, 23:00-24:00 - в обсязі -83,412 МВт*год;

за розрахункові години 05.07.2021:

06:00-07:00 - в обсязі -88,646 МВт*год, 07:00-08:00 - в обсязі -80,804 МВт*год, 08:00-09:00 - в обсязі -139,5 МВт*год, 09:00-10:00 - в обсязі -182,122 МВт*год, 10:00-11:00 - в обсязі -186,538 МВт*год, 11:00-12:00 - в обсязі -190,804 МВт*год, 12:00-13:00 в обсязі -141,814 МВт*год, 13:00-14:00 - в обсязі -102,598 МВт*год, 14:00-15:00 - в обсязі -102,424 МВт*год, 15:00-16:00 - в обсязі -74,214 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -82,236 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -68,094 МВт*год;

за розрахункові години 08.07.2021:

06:00-07:00 - в обсязі -74,452 МВт*год, 07:00-08:00 - в обсязі -103,98 МВт*год, 08:00-09:00 - в обсязі -85,698 МВт*год, 09:00-10:00 - в обсязі -71,354 МВт*год, 15:00-16:00 - в обсязі -83,788 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -118,59 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -205,746 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі -135,006 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -128,64 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -129,978 МВт*год, 21:00 - 22:00 - в обсязі -123,588 МВт*год, 22:00-23:00 - в обсязі -121,986 МВт*год, 23:00-24:00 - в обсязі -122,292 МВт*год;

за розрахункові години 10.07.2021:

15:00-16:00 - в обсязі -251,74 МВт*год, 16:00-17:00 - в обсязі -134,34 МВт*год, 17:00-18:00 - в обсязі -277,718 МВт*год, 18:00-19:00 - в обсязі-270,074 МВт*год, 19:00-20:00 - в обсязі -135,854 МВт*год, 20:00-21:00 - в обсязі -31,376 МВт*год.

Стягнуто з Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» витрати зі сплати судового збору в розмірі 4540 грн.

Приймаючи рішення у даній справі, місцевий господарський суд, з врахуванням наданого позивачем висновку комплексної інженерно-технічної експертизи, а також приписів чинного законодавства, встановив, що внаслідок непослідовних дій НЕК «Укренерго» та через ігнорування відповідачем обов`язків щодо балансування системи (в тому числі, щодо прогнозування загального електроспоживання), учасники балансуючої групи повинні були виконувати команди, які технічно виконати неможливо. А тому дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду першої інстанції, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 18.01.2022 у справі №910/12405/21 скасувати та прийняти нове рішення про відмову в позові повністю; поновити пропущений строк на апеляційне оскарження судового рішення.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що оскаржуване рішення прийнято місцевим господарським судом при нез`ясуванні та недоведенесті обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального і процесуального права, а викладені в оскаржуваному рішенні висновки суду не відповідають обставинам справи.

Так, апелянт стверджує, що в порушення приписів ч.ч. 2, 4, 5, 8 ст. 80, ч.ч. 1, 3-5 ст. 119 ГПК України позивач у своїй позовній заяві не повідомів суд про намір звернутися до експертної установи для проведення експертного дослідження, а подане ним 18.10.2021 року клопотання про залучення висновку експерта не містить клопотання про поновлення процесуального строку для долучення до матеріалів справи цього доказу.

Прийняття в порушення норм процесуального закону висновку експерта та недослідження наданих відповідачем документів, на думку відповідача, свідчить про незаконність прийнятого місцевим господарським судом оскаржуваного рішення.

Щодо поданого позивачем висновку експерта апелянт також зазначає, що його достовірність піддається сумніву у зв`язку з тим, що дослідження проведено особами, які не є судовими експертами, а лише фахівцями з відповідних галузей знань. Висновок експерта був підписаний Анасімовим О.Г. (фахівець залучений до проведення експертизи) як директором Котло-турбінного департаменту приватного акціонерного товариства по пуску, налагодженню, удосконаленню технології та експлуатації і мереж «Львіворгрес». В матеріалах висновку експертів не вбачається жодного документу, який свідчить про наявність відносин між експертною установою та вказаним приватним акціонерним товариством, або між експертною установою та Анісімовим О.Г., як фізичною особою, що б обґрунтувало можливість засвідчення висновку експерта печаткою відокремленого структурного підрозділу ДП «Інформаційні судові системи «Центр судових експертиз та експертних досліджень».

Наданий експертами висновок, на думку апелянта, є неповний, так як ґрунтується на вихідних даних наданих лише позивачем, тоді як документи відповідача експертному дослідженню не піддавались.

За доводами апелянта віддані диспетчером НЕК «УКРЕНЕРГО» команди в розрахункових періодах відповідають вимогам чинного законодавства, а саме п.п. 4.18.3, 4.18.4, 4.18.8 Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307 (далі - Правила). Зокрема, ці твердження, на думку апелянта, підтверджуються наданими суду першої інстанції графіками балансування об`єднаної енергетичної системи України в означені в позові часові періоди, з яких слідує, що енергосистемі мав місце профіцит електричної енергії, у зв`язку з цим НЕК «УКРЕНЕРГО» правильно було проведено балансування ОЕС України шляхом акцепту пропозицій, чим виконано покладені на НЕК «УКРЕНЕРГО» зобов`язання постійно підтримувати баланс між сумарним споживання електроенергії та її виробництвом (з урахування експорту та імпорту) у кожний момент часу з дотриманням показників якості електроенергії.

Апелянт, серед іншого, стверджує, що позивачем обрано неналежний та неефективний спосіб захисту порушеного права, що залишилось поза увагою суду першої інстанції.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи.

Від позивача надійшов письмовий відзив на апеляційну скаргу, в якому він просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» в повному обсязі, а оскаржуване рішення - залишити без змін.

Заперечуючи проти доводів апелянта, позивач зазначає, що графіками балансування об`єднаної енергетичної системи України та перелік акцептів на балансуючу енергію не можуть бути належним належними, допустимими і достовірними доказами в розумінні приписів ст.ст. 76-79, 91 ГПК України на підтвердження обставин наявності профіциту та необхідності подання відповідачем команд на розвантаження позивачеві, оскільки у суду відсутні спеціальні знання з приводу дослідження змісту поданих таблиць/графіків та встановлення наявності профіциту об`єднаної енергетичної системи України. Натомість, відповідач не скористався своїм правом подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення, відповідно до ст. 100 ГПК України.

Невиконання обов`язку з балансування з боку НЕК «УКРЕНЕРГО», за твердженнями позивача, належним чином підтверджується наявним в матеріалах справи висновком експерта.

Також позивач вважає помилковими твердження апелянта про те, що висновок експерта може бути складений лише судовим експертом, оскільки системний аналіз приписів Закону України «Про судову експертизу» та норм чинного Господарського процесуального кодексу України свідчить, що експертне дослідження може бути проведено й іншим фахівцем з відповідної галузі знань.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.04.22 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Корсак В.А., судді: Ходаківська І.П., Попікова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.05.2022 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/12405/21. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги до надходження матеріалів справи з Господарського суду міста Києва.

Після надходження матеріалів справи, Північний апеляційний господарський суд ухвалою від 18.05.2022 поновлено ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» пропущений строк на подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 18.01.2022 у справі №910/12405/21. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» на вказане судове рішення. Закінчено проведення підготовчих дій. Повідомлено учасників справи про призначення апеляційної скарги до розгляду на 11.07.2022. Явка сторін визнана не є обов`язковою. Роз`яснено учасникам справи право подати до суду апеляційної інстанції відзив на апеляційну скаргу в письмовій формі до 06.07.2022. Встановлено учасникам справи строк для подачі всіх заяв та клопотань в письмовій формі до 06.07.2022.

Розгляд справи відклався, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та відсутністю електропостачання судові засідання не відбувались.

Сторонами подавались додаткові письмові пояснення, що були залучені до матеріалів справи.

Явка представників сторін.

В судове засідання 16.11.2022 з`явились представники сторін.

Представник відповідача в судовому засіданні 16.11.2022 підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати, прийняти нове про відмову в задоволенні позовних вимог в повному обсязі.

Представник позивача в судовому засіданні 16.11.2022 заперечив проти доводів апелянта з підстав, викладених у відзиві та просив оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу - без задоволення.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши представлені докази в їх сукупності, заслухавши пояснення присутніх представників сторін, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення апеляційної скарги в межах викладених скаржником доводів та вимог, виходячи з наступного.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом, Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпроенерго» є виробником електричної енергії на підставі ліцензії, виданої згідно постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №871 від 31.05.2019.

Згідно п.1.1. Договору про участь у балансуючому ринку (далі - Типовий договір), цей Договір є договором приєднання в розумінні статті 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою Стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого Договору в цілому.

Відповідно до п.1.2. Типового договору, за цим Договором ППБ зобов`язується надавати балансуючу електричну енергію на завантаження або розвантаження для здійснення ОСП балансування об`єднаної енергетичної системи України. ОСП зобов`язується продавати балансуючу електричну енергію ППБ або купувати балансуючу електричну енергію у ППБ та отримувати оплату за продану ППБ балансуючу електричну енергію або сплачувати кошти за куплену балансуючу електричну енергію у ППБ відповідно до умов цього Договору та Правил ринку.

Згідно п. 1. 3 Типового договору надання ППБ ОСП заяви-приєднання в цілому до цього Договору (далі - заява-приєднання), що є додатком 1 до цього Договору, є погодженням пропозиції на приєднання до цього Договору, а також зобов`язанням щодо виконання Правил ринку. Заява-приєднання надається з відкладальною обставиною, якою є реєстрація ППБ ОСП.

Відповідно до Повідомлення про приєднання до договору про участь у балансуючому ринку №01/18994 від 27.05.2019 Приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - Оператор системи передачі; ОСП) було повідомлено Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпроенерго» (далі - Постачальник послуг з балансування; ППБ) про акцептування заяви позивача про приєднання до умов Договору про участь у балансуючому ринку та долучено до реєстру постачальників послуг з балансування (ідентифікатор договору №0421-41013).

Датою акцептування є 27.05.2019.

04.05.2019 між відповідачем та позивачем укладено Договір про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління №0421-03015, який регулює оперативно-технологічні відносини під час взаємодії Сторін в умовах паралельної роботи у складі об`єднаної енергетичної системи (ОЕС) України.

За цим Договором Виконавець зобов`язується надавати послуги з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління об`єктами Користувача у складі об`єднаної енергетичної системи ОЕС України, а саме забезпечити надійне та ефективне функціонування ОЕС України, зокрема безперебійне постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог операційної безпеки.

Як зазначає позивач, у період з 02.07.2021 по 10.07.2021 ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» надало диспечерські команди АТ «ДТЕК Дніпроенерго» на розвантаження енергоблоків поза межами часових нормативів, що передбачені технічними умовами для прямої або запланованої активації, а в подальшому взагалі припинило їх надавати, що призвело до виникнення небалансів. Зокрема, НЕК спочатку надавав команди на розвантаження, а потім негайно відбувалась деактивація цих же команд, вимагаючи здійснити термінове підняття декількох блоків 0 МВт до графіка (який становить 160 МВт для блоків 200 МВт; 250МВт для блоків 300МВт) протягом 15 хв. Технічно це є неможливим, адже блок, потужністю 200 МВт, навантажується протягом 1-3 годин, а 300 МВт - 2-5 годин. Весь час невиходу на заплановай графік позивач несе збиток шляхом придбання небалансів у відповідача.

У зв`язку з цим, позивач вважає, що оскільки згідно технічних умов кожного енергоблоку у нього відсутня можливість негайно повернутися до комерційного графіку після надання відповідачем диспетчерських команд на розвантаження, про що ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго» обізнано, то такими дії фактично відбувається нав`язування позивачу придбання електроенергії за більшою вартістю (за ціною небалансу), а тому відбувається зловживання відповідачем правами системного оператора. Тобто відповідач надає не лише нездійсненні команди, але і діє в порушення зобов`язань за договором про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління №0421-03015 від 04.05.2019 ставлячи під загрозу енергетичну безпеку та стабільність функціонування обладнання.

Дії відповідача по наданню диспечерських команд на розвантаження енергоблоків поза межами часових нормативів, що, на думку позивача, є неправомірними, стали підставою для пред`явлення позову у цій справі про визнати незаконними дії та бездіяльність відповідача стосовно надання/скасування диспетчерських команд та щодо розрахунків небалансів електричної енергії АТ «Дніпроенерго» здійснених у визначені часові проміжки.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України визначено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини.

Згідно ч. 1 ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про ринок електричної енергії» учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються, зокрема, договори про участь у балансуючому ринку.

За змістом ч. 1 ст. 68 Закону України «Про ринок електричної енергії» в Україні функціонує єдиний балансуючий ринок.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону України «Про ринок електричної енергії» обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з оператором системи передачі.

Частиною 2 статті 68 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що виробники зобов`язані надавати послуги з балансування в обсягах та випадках, визначених цим Законом та правилами ринку. Надавати послуги з балансування мають право також споживачі у порядку, визначеному правилами ринку.

Частиною 3 статті 68 Закону України «Про ринок електричної енергії» визначено, що для надання послуг з балансування учасники ринку укладають з оператором системи передачі договір на основі типового договору про участь у балансуючому ринку. Постачальники послуг з балансування реєструються адміністратором розрахунків у порядку, визначеному правилами ринку. Типовий договір про участь у балансуючому ринку затверджується Регулятором.

Згідно з п. 46 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» небаланс електричної енергії - це розрахована відповідно до правил ринку для кожного розрахункового періоду різниця між фактичними обсягами відпуску або споживання, імпорту, експорту електричної енергії сторони, відповідальної за баланс, та обсягами купленої і проданої електричної енергії, зареєстрованими відповідно до правил ринку.

Відповідно до п. 55 ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» оператор системи передачі - юридична особа, відповідальна за експлуатацію, диспетчеризацію, забезпечення технічного обслуговування, розвиток системи передачі та міждержавних ліній електропередачі, а також за забезпечення довгострокової спроможності системи передачі щодо задоволення обґрунтованого попиту на передачу електричної енергії.

Згідно з п. 89 ч.1 ст.1 Закону України «Про ринок електричної енергії» сторона, відповідальна за баланс, - учасник ринку, зобов`язаний повідомляти та виконувати свої погодинні графіки електричної енергії (та/або балансуючої групи) відповідно до обсягів купленої та/або проданої електричної енергії та фінансово відповідальний перед оператором системи передачі за свої небаланси (та/або небаланси балансуючої групи).

Частиною 5 статті 68 Закону України «Про ринок електричної енергії» передбачено, що оператор системи передачі з метою балансування обсягів виробництва та споживання електричної енергії та/або врегулювання системних перевантажень надає постачальникам послуг з балансування команди на збільшення (зменшення) їхнього навантаження, здійснюючи на ринкових засадах відбір відповідних пропозицій (заявок) постачальників послуг з балансування у порядку, визначеному правилами ринку.

Відповідно до п. 5.1. Кодексу системи передачі, затвердженого постановою НКРЕКП № 309 від 14.03.2018 (дальше - КСП) ОСП зобов`язаний постійно підтримувати в ОЕС України баланс між сумарним споживанням електричної енергії і її виробництвом (з урахуванням експорту та імпорту) у кожний момент часу з дотриманням показників якості електричної енергії.

Згідно з п. 4.3.1. Правил ринку, затверджених постановою Національної комісії, що здійсню державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг №307 від 14.03.2018, у частині балансуючого ринку ОСП зобов`язаний: збирати телевимірювання в реальному часі відпуску/відбору потужності ППБ; здійснювати короткостроковий прогноз загального навантаження (для кожної ОРЧ); здійснювати короткостроковий прогноз відпуску (для кожної ОРЧ) для всіх генеруючих одиниць ВДЕ, що не є ППБ; здійснювати управління внутрішніми обмеженнями системи шляхом видачі диспетчерських команд ППБ; керувати балансуючим ринком та досягати результатів диспетчеризації в реальному часі через ППБ; формувати та видавати ППБ відповідні диспетчерські команди; відслідковувати виконання ППБ диспетчерських команд; управляти та використовувати диспетчерську інформаційно-адміністративну систему; публікувати статистику та інформацію щодо результатів балансуючого ринку та відповідних диспетчерських команд; пропонувати необхідні заходи для підвищення ефективності диспетчерських процедур; здійснювати всі інші дії, що вимагаються цими Правилами.

Відповідно до п.1.4 КСП балансування енергосистеми - це процес постійного підтримання, із заданою точністю, відповідності між сумарним споживанням електричної енергії, яке враховує втрати на її виробництво і передачу, а також експортом електричної енергії, з одного боку, та обсягом виробництва електричної енергії на електростанціях ОЕС України та її імпорту - з другого.

Згідно з п.4.16 Правил ринку результати балансуючого ринку складаються з: прийнятих пропозицій на балансуючу електричну енергію на завантаження та на розвантаження ППБ по ОРЧ з метою забезпечення балансу системи.

Пунктом 1.1.2 Правил ринку передбачено, що диспетчерська команда - команда в режимі реального часу оператора системи передачі постачальнику послуг балансування по кожній одиниці постачання послуг з балансування збільшити або зменшити електричне навантаження або постачальнику послуги із зменшення навантаження ВДЕ з підтримкою зменшити електричне навантаження.

Відповідно до п. 1.9.4 Правил ринку ОСП відповідає за прогнозування загального електроспоживання по областях регулювання (торгових зонах) для виконання обов`язків з балансування.

Згідно з п. 5.5 Кодексу системи передачі ОСП несе відповідальність за точне та своєчасне складання прогнозного балансу електричної енергії в енергосистемі України на основі наданих Користувачами прогнозів споживання та виробництва електричної енергії з урахуванням технологічних витрат електричної енергії в електричних мережах та на власні потреби електростанцій та використовує результати цього прогнозу для оперативного планування. Користувачі мають забезпечити точне прогнозування споживання/виробництва електричної енергії та своєчасне надання даних ОСП.

Відповідно до пп. 5.1 КСП оперативне прогнозування споживання та виробництва електричної енергії в ОЕС України здійснюється ОСП з метою планування забезпечення балансової надійності енергосистеми та забезпечення планового виведення з роботи (введення в роботу) обладнання.

З огляду на викладені норми чинного на час виникнення спірних правовідносин законодавства, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що на Приватне акціонерне товариство «НЕК «УКРЕНЕРГО», як оператора системи передачі, законодавством покладено обов`язок щодо балансування системи, зокрема, щодо здійснення прогнозу загального навантаження, на основі аналізу балансу енергосистеми, та видачі диспетчерських команд на завантаження та розвантаження з метою підтримки попиту та пропозиції в енергосистемі.

Як зазначає скаржник, на підтвердження знаходження Об`єднаної енергетичної системи України в профіциті ним було надано перелік акцептів пропозицій на балансуючу енергію за зазначені в позовній заяві періоди часу та графіки балансування об`єднаної енергетичної системи України.

В свою чергу, позивач заперечуючи проти зазначених доводів відповідача в суду першої інстанції, зокрема, посилався на те, що надані графіки балансування об`єднаної енергетичної системи України є необґрунтованими, оскільки підставою для дотримання величини графіку на кінець кожної години не повинна перевищувати +/- 100 МВт/год є технічна угода щодо забезпечення паралельної роботи ОЕС Білорусі, ЄЕС Росії, ОЕС України. Однак, вказаної угоди, на яку посилався відповідач, не надано, що виключає можливість дослідження її змісту.

Проаналізувавши вищенаведене та дослідивши наявні у справі матеріали, колегія суддів вважає, що вказані документи не можуть бути прийняті як належні, допустимі та достовірні докази в підтвердження обставин наявності профіциту у спірний період та, відповідно, необхідності подання відповідачем команд на розвантаження позивачу, оскільки з їх змісту не можливо встановити яка повинна бути величина потужності в усій енергосистеми, перевищення показників якої є необхідним для розвантаження потужностей виробництва електричної енергії. Тоді як, суд не наділений спеціальними знаннями в галузі функціонування енергосистеми України.

В контексті вищевикладеного доводи апеляційної скарги про неврахування місцевим господарським судом зазначених вище доказів не можуть бути підставою для скасування оскаржуваного рішення.

Іншими засобами доказування, в порядку ст. 74 ГПК України, відповідачем обставин наявності в Об`єднаній енергетичній системі України профіциту у період з 02.07.2021 по 10.07.2021 (станом на дати надання спірних диспетчерських команд) не підтверджено.

Поряд з цим, як вірно встановлено місцевим господарським судом, у відповідності до висновку експерта №020-АНО/21 від 05.10.2021, складеного за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, встановлено, що:

- у період 02.07.2021 з 06:00 до 13:00: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. №1, що і було виконано. Виконати пуск енергоблоку ст. № 3 чи іншого за 25 хв від моменту надходження команди в 5:50 з набором навантаження в 6:15 було технічно неможливо. Пуск блоку ст. № 3 був затриманий до 10:45 в зв`язку з технічними несправностями станції. Разом з тим при готовності блоку ст. № 3 до розпалу котла з послідуючим взяттям навантаження прийшла команда на несення навантаження -506 МВт від графіку у тому числі з нульовим навантаженням блоку ст. № 3. Починати пускові операції по блокам ст. №№ 4, 5, 10, виходячи із практики проходження денного мінімуму в інші дні слід вважати недоцільним так як їх пуск потребує значних затрат часу і ресурсів, а їх зупинення, з значною долею вірогідності відбудеться до того як вони візьмуть навантаження, що і було підтверджено на прикладі блоку ст. № 3. Окремо слід відмітити, що згідно наданого НЕК Укренерго графіку на добу вперед, передбачався за добу 02.07.2021 здійснити пуск 4 енергоблоків у тому числі і з холодного стану, коли, згідно форми 9 [1], за розрахункову добу може бути здійснено пуск тільки 2 енергоблоків. Згідно завдань виданих по умовах балансуючого ринку здійснити пуск чотирьох енергоблоків уже пропонувалось за 5 годин, що являється технічно неможливим;

- у період з 16:00 02.07.2021 до 02:15 03.07.2021: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 1, що і було виконано. Виконати пуск енергоблоку ст. № 3 чи іншого в 16:00 в умовах невизначеності графіку і відсутності завчасного попередження про пуск було технічно неможливо. Пуск блоків ст. №№ 3, 5 відбувався з випередженням термінів встановлених формами 4 та 9. Окремо слід відмітити, що згідно графіку балансуючого ринку за добу 2.07.2021 р. повинен був здійснений пуск восьми енергоблоків при заявлених на розрахункову добу двох енергоблоках;

- у період 03.07.2021 з 10:00 до 11:30: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 1, що і було виконано. В подальшому, на вимогу ЧД РДЦ, енергоблок ст. № 1 був розвантажений до навантаження 225 МВт. Виконати пуск додаткового енергоблоку з набором навантаження на заданий час було технічно неможливо, а в умовах наявної інформації щодо швидкого розвантаження ТЕС, що підтвердилась (команда на підвищене навантаження і роботу двома енергоблоками надходила протягом 1 год. 30 хв.), виконувати такий пуск було недоцільно у зв`язку з тим, що даний пуск потребував значних затрат часу (8 год. 20 хв.);

- у період з 15:30 03.07.2021 до 00:30 04.07.2021: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки частково в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 1, а також за рахунок пуску ще одного блоку, що і було проведено. Запізнення підключення к.1А викликане тим, що команда на навантаження надійшла через ПЗ «Generator» швидше раніше погодженого з ЧД РДЦ графіку. Пуск енергоблоку ст. № 3 виконано в максимально стислі терміни з випередженням термінів заявлених у формі 4;

- у період 04.07.2021 з 9:45 до 11:30: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 1. Команда на збільшення навантаження від ПЗ «Generator» поступала протягом 1 год. 45 хв. На підключення додаткового корпусу потрібно 3 год., відповідно розпочинати пускові операції було недоцільно. Взяти навантаження згідно команд ПЗ «Generator» було технічно неможливо;

- у період 04.07.2021 з 13:00 до 14:00: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. №1. Команда на збільшення навантаження від ПЗ «Generator» поступала протягом 1 год. 00 хв. На підключення додаткового корпусу потрібно: згідно наданої черговому диспетчеру РДЦ в 9:50 інформації - 3 год., згідно форми 9 - 4 години. Взяти навантаження згідно команд ПЗ «Generator» було технічно неможливо;

- у період 04.07.2021 з 17:45 до 24:00: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. №1, що і було виконано. Включення обладнання і його навантаження велось згідно попередньо погодженого з ЧД РДЦ графіку. Пуск бл. ст. № 3 виконано з випередженням графіку. Взяти навантаження згідно команд ПЗ «Generator» було технічно неможливо;

- у період 05.07.2021 р. з 6:00 до 17:30: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі підключення к.ІА, який готувався до пуску, і наявного резерву потужності блоку ст. № 1, що і було виконано. Включення обладнання і його навантаження велось згідно попередньо погодженого з ЧД РДЦ графіку. Пуск бл. ст. № 3 виконати на 6:00 для забезпечення навантаження згідно графіку, було технічно неможливо. У зв`язку з невизначеністю режиму роботи ТЕС пускові операції по бл. ст. № 3 початі тільки в 8:05. Підключення другого корпусу бл. ст. № 3 виконано згідно вказівок ЧД РДЦ. Взяти навантаження згідно команд ПЗ «Generator» до 17:30 було технічно неможливо;

- у період 08.07.2021 з 6:00 до 10:15: ТЕС не несла навантаження в період з 6:00 до 10:15 згідно графіка із-за виникнення аварійної ситуації на основному димосмокті 5Б, що привело до переведення к.5Б в режим «Аварійного ремонту»;

- у період 08.07.2021 з 15:00 до 24:00: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС в 15:00 могла бути виконана тільки частково в об`ємі навантаження бл. ст. № 3 до 216 МВт. Пустити бл. ст. № 5 за наявний час було технічно неможливо. Блок ст. № 5 був пущений тільки в 17:54 з випередженням заявленого часу на 1 год. При цьому блок був навантажений до 75 МВт і міг бути навантажений ще, мінімум, на 25 МВт, команди на навантаження бл. ст. № 5 не поступало. При справному стані к.5А його пуск і взяття заданого ПЗ «Generator» навантаження згідно форми 4 відбулось би, орієнтовно, в 19:05. Починаючи з даного моменту, питання щодо можливості взяття навантаження згідно графіку і недовиробітку електроенергії є неоднозначним: з одної сторони навантаження не могло бути взяте через знаходження в аварійному ремонті к.5А, а з другої - не використана наявна можливість навантажити бл. ст. № 5 до максиму;

- у період 10.07.2021 з 01:15 до 02:00: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС могла бути виконана тільки в об`ємі наявного резерву потужності блоку ст. № 3, що і було зроблено. На підключення додаткового блоку з гарячого стану потрібно, згідно форми 4, - 4 год. 35 хв. з моменту подачі команди. Команда на збільшення навантаження від ПЗ «Generator» поступала протягом 15 хв. Підключити додатковий енергоблок на цей час було технічно неможливо;

- у період 10.07.2021 р. з 14:00 до 20:40: виходячи з перебігу поданих команд, команда на навантаження ТЕС 14:00, 15:00, 16:30 не могли бути виконані у зв`язку з відсутністю технічної можливості. Додаткові енергоблоки ст. №№ 1, 5 були пущені с стислі терміни з випередженням заявлених графіків.

Крім того, експертом було досліджено питання «Чи відповідають управлінські рішення співробітників ПАТ «НЕК «Укренерго» щодо надання/ненадання з 01.07.2021 по 11.07.2021 включно диспетчерських команд, зазначених у наданих на дослідження документах на виконання ТЕС АТ «ДТЕК ДНІПРЕНЕРГО» алгоритму прийняття управлінських рішень співробітниками АТ «НЕК «Укренерго» який встановлений для надання таких команд?».

За результатами дослідження зроблено висновок, що прийняття управлінських рішень співробітниками ПрАТ «НЕК «Укренерго» щодо надання з 01.07.2021 по 11.07.2021 диспетчерських команд, зазначених у наданих на дослідження документах на виконання ТЕС AT «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» не відповідає алгоритму прийняття управлінських рішень, який встановлений для надання таких команд, зокрема, всупереч положенням п.3.1.6. Договору про надання послуг з диспетчерського (оперативно-технологічного) управління, за яким ПрАТ «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО», як виконавець зобов`язаний «Попереджувати та сприяти ліквідації технологічних порушень роботи об`єктів електроенергетики у складі ОЕС України». Співробітники AT «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» при прийнятті управлінських рішень щодо виконання з 01.07.2021 по 11.07.2021 диспетчерських команд ПрАТ «НЕК «Укренерго» діяли ефективно для забезпечення балансу в реалізації диспетчерських функцій, в межах власних повноважень та відповідно до встановленого алгоритму прийняття таких рішень.

Відповідно до ст. 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи.

У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ст. 101 ГПК України учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

Відповідно до ст. 69 ГПК України експертом може бути особа, яка володіє спеціальними знаннями, необхідними для з`ясування відповідних обставин справи. Експерт може призначатися судом або залучатися учасником справи. Експерт зобов`язаний надати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому питання.

Судово-експертну діяльність здійснюють державні спеціалізовані установи, їх територіальні філії, експертні установи комунальної форми власності, а також судові експерти, які не є працівниками зазначених установ, та інші фахівці (експерти) з відповідних галузей знань у порядку та на умовах, визначених цим Законом. Виключно державними спеціалізованими установами здійснюється судово-експертна діяльність, пов`язана з проведенням криміналістичних, судово-медичних і судово-психіатричних експертиз (ст. 7 Закону України «Про судову експертизу»).

Згідно ст. 9 вказаного Закону атестовані відповідно до цього Закону судові експерти включаються до державного Реєстру атестованих судових експертів, ведення якого покладається на Міністерство юстиції України. Особа або орган, які призначають або замовляють судову експертизу, можуть доручити її проведення тим судовим експертам, яких внесено до державного Реєстру атестованих судових експертів, або іншим фахівцям з відповідних галузей знань, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ст. 10 Закону України «Про судову експертизу» судовими експертами можуть бути особи, які мають необхідні знання для надання висновку з досліджуваних питань. Судовими експертами державних спеціалізованих установ можуть бути фахівці, які мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності. До проведення судових експертиз (обстежень і досліджень), крім тих, що проводяться виключно державними спеціалізованими установами, можуть залучатися також судові експерти, які не є працівниками цих установ, за умови, що вони мають відповідну вищу освіту, освітньо-кваліфікаційний рівень не нижче спеціаліста, пройшли відповідну підготовку в державних спеціалізованих установах Міністерства юстиції України, атестовані та отримали кваліфікацію судового експерта з певної спеціальності у порядку, передбаченому цим Законом.

Згідно п. 4, 5 Інструкції про особливості здійснення судово-експертної діяльності атестованими судовими експертами, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах, затвердженої наказом Міністерства юстиції України № 3505/5 від 12.12.2011 року судовий експерт здійснює свою діяльність з певного виду експертної спеціальності на підставі свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта, виданого Міністерством юстиції України відповідно до Положення про експертно-кваліфікаційні комісії та атестацію судових експертів, затвердженого наказом Міністерства юстиції України № 301/5 від 03.03.2015. У разі закінчення терміну дії свідоцтва про присвоєння кваліфікації судового експерта експерт втрачає право на проведення судових експертиз до підтвердження ним кваліфікації судового експерта.

Отже, виходячи із правового аналізу вищенаведених норм чинного законодавства в їх сукупності, слід констатувати, що висновок експертного дослідження може бути наданий також й іншим (фахівцем) експертом з відповідної галузі знань, а не лише судовим експертом чи державною спеціалізованою установою. Подібну за своїм змістом правову позицію викладено в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.05.2021 року у справі № 910/702/17.

Відтак доводи апеляційної скарги в цій частині визнаються неприйнятними та відхиляються колегією суддів за їх необґрунтованості.

Твердження апелянта про те, що висновок експерта підписаний Анісімовим О.Г., який є директором Котло-турбінного департаменту приватного акціонерного товариства по пуску, налагодженню, удосконаленню технології та експлуатації і мереж «Львіворгрес» та про відсутність доказів наявність відносин між експертною установою та вказаним приватним акціонерним товариством, або між експертною установою та Анісімовим О.Г., як фізичною особою, - відхиляються судом апеляційної інстанції, оскільки жодним чином не підтверджують надання експертом відповіді на питання, що виходять за межі його спеціальних знань.

Бездоказові доводи апелянта про неповноту проведеного експертного дослідження не приймаються до уваги як необґрунтовані.

Серед іншого, колегія суддів визнає слушними доводи відзиву на апеляційну скаргу, відносно того, що відповідач не був позбавлений можливості в порядку ст. 101 ГПК України подати до суду першої інстанції висновок експертного дослідження, проведеного на його замовлення. Тоді як, у відповідності до ч. 4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За встановленого, колегія суддів приходить до висновку, що висновок експерта №020-АНО/21 від 05.10.2021, складений за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, відповідає вимогам ст. 98 ГПК України.

Щодо порушення позивачем строків подання висновку експерта, судова колегія з урахуванням відомостей відтворення з аудиозаписів судових засідань, встановила, що наведене питання досліджувалось судом першої інстанції та не встановлено підстав для відмови в прийнятті даного доказу, з чим погоджується і апеляційна інстанція. Крім того, вказаний документ був поданий в межах строків розгляду справи підготовчого провадження, а подання його разом з позовом унеможливлювалось його складанням після звернення позивача до суду першої інстанції.

З огляду на вищевикладене, та приймаючи до уваги висновок експерта №020-АНО/21 від 05.10.2021, складеного за результатами проведення комплексної інженерно-технічної експертизи обладнання енергоблоків та експертизи менеджменту, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що обладнання енергоблоків ТЕС АT «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» у період з 02.07.2021 по 10.07.2021 (спірні періоди) не мало технічної можливості виконати диспетчерські команди Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО», як оператора системи передачі.

Відтак, позовні вимоги в частині визнання незаконними дії та бездіяльності Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» стосовно надання/скасування/не надання диспетчерських команд, перелік яких наведено в прохальній частині позову, - обґрунтовано були задоволені Господарським судом міста Києва.

Щодо іншої частини позовних вимог про визнання незаконними дії Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» щодо розрахунків небалансів електричної енергії Акціонерному товариству «ДТЕК Дніпроенерго» здійснених за відповідні розрахункові години, судом апеляційної інстанції встановлено таке.

Як вже зазначалось у цій постанові, відповідно до Повідомлення про приєднання до договору про участь у балансуючому ринку №01/18994 від 27.05.2019 Приватним акціонерним товариством «Національна енергетична компанія «Укренерго» (далі - Оператор системи передачі; ОСП) було повідомлено Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпроенерго» (далі - Постачальник послуг з балансування; ППБ) про акцептування заяви позивача про приєднання до умов Договору про участь у балансуючому ринку та долучено до реєстру постачальників послуг з балансування (ідентифікатор договору №0421-41013).

На платформі ММS відповідачем були розміщені розрахунки небалансів електричної енергії за спірний період, що виникли у зв`язку з навантаженням/розвантаженням енергоблоків позивача. Наведене підтверджується долученими позивачем скрін-шотами та відповідачем не заперечується.

На підставі вказаних розрахунків учаснику балансуючої групи був виставлений рахунок на оплату спірних обсягів небалансів електроенергії, які були підписані позивачем із запереченнями.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» диспетчерське управління - оперативно-технологічне управління об`єднаною енергетичною системою України із забезпеченням надійного і безперебійного постачання електричної енергії споживачам з додержанням вимог енергетичної безпеки.

Згідно з п. 57 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про ринок електричної енергії» операційна безпека - спроможність електричних станцій, системи передачі та системи розподілу функціонувати в нормальному режимі або якнайшвидше повертатися до нормального режиму роботи, що характеризується гранично допустимими показниками температури, рівнів напруги, струмів короткого замикання, частоти і стійкості.

Зі змісту п. 8.4.1., 8.4.2. гл. 8 Правил ринку слідує, що ОСП повинен володіти актуальною інформацією щодо кількості запланованих генеруючих одиниць та доступних /готових до планування одиниць у разі будь-яких дефіцитів та профіцитів, що можуть виникнути. Зазначена інформація є необхідною для оцінки енергетичного балансу (наприклад, випадки необхідності додаткового резерву), а також для планування оцінки балансу системи (зокрема відхилення напруги і системні обмеження). Таким чином, інформація повинна бути доступна для кожної ТКО.

Як вірно встановлено місцевим господарським судом та підтверджується наявними в матеріалах справи документами, у запиті НЕК «Укренерго» №01/8267 від 04.03.2021 про надання інформації для ведення режимів ТЕС у весняно-літній період 2021» та листі-відповіді АТ «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» №01/184 від 25.03.2021 про ведення режимів ТС в ВЛП 2021, зокрема у Формі 4, яка є додатком до зазначеної відповіді на запит відповідача, міститься інформація щодо часу пуску енергоблоків ТЕС з різних теплових станів.

Враховуючи вищевстановлені обставини справи та приписи наведеного законодавства, судова колегія погоджується з висновком місцевого господарського суду, що надана відповідачем інформація щодо технічних можливостей енергоблоків повинна була враховуватися відповідачем під час виконання обов`язків з балансування, а також, видачі диспетчерських команд на їх розвантаження або завантаження.

Таким чином, в результаті відсутності технічної можливості обладнання енергоблоків ТЕС АT «ДТЕК ДНІПРОЕНЕРГО» у період з 02.07.2021 по 10.07.2021 (спірні періоди) виконати диспетчерські команди Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО», як оператора системи передачі, а також у зв`язку з невиконанням відповідачем належним чином його обов`язків з балансування системи (в тому числі, щодо прогнозування загального електроспоживання), й виникли обсяги негативних небалансів електричної енергії.

Водночас, колегія суддів приймає до уваги твердження позивача викладені у відзиві на апеляційну скаргу, що здійснення диспетчерського управління без урахування технічних можливостей енергоблоків позивача, ставить під загрозу енергетичну та операційну безпеку, а також стабільність обладнання позивача. А тому заперечення скаржником існування даного обов`язку для ОСП є безпідставним.

Відтак, позовні вимоги про визнання незаконними дії Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» щодо розрахунків небалансів електричної енергії Акціонерному товариству «ДТЕК Дніпроенерго» здійснених за відповідні розрахункові години, - правомірно задоволені місцевим господарським судом.

Відносно аргументації апеляційної скарги про невірно обраний позивачем спосіб захисту апеляційна інстанція вважає за необхідне зазначити таке.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Статтею 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно ст. 16 Цивільного кодексу України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу .

Захист цивільних прав - це передбаченні законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Порушеним правом слід розуміти такий стан суб`єктивного права, при якому воно зазнавало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок якого суб`єктивне право уповноваженої особи зазнало зменшення або ліквідації як такого. Порушення права пов`язане з позбавленням його носія можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Способи захисту за своїм призначенням можуть вважатися визначеним законом механізмом матеріально-правових засобів здійснення охорони цивільних прав та інтересів, що приводиться в дію за рішенням суду у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення. При цьому, метою застосування певного способу захисту є усунення невизначеності у взаємовідносинах суб`єктів, створення необхідних умов для реалізації права й запобігання дій зі сторони третіх осіб, які перешкоджають його здійсненню.

Під захистом цивільних прав розуміється передбачений законодавством засіб, за допомогою якого може бути досягнуте припинення, запобігання, усунення порушення права, його відновлення і (або) компенсація витрат, викликаних порушенням права.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову.

Предметом позову є матеріально-правова вимога позивача до відповідача, а підставою - посилання на належне йому право, юридичні факти, що призвели до порушення цього права, та правове обґрунтування необхідності його захисту.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому, позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи, і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

У розумінні зазначених приписів суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Враховуючи викладене вище, підставою для звернення до суду є наявність порушеного права (охоронюваного законом інтересу), і таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту.

Тобто, саме на позивача покладений обов`язок обґрунтувати суду свої вимоги поданими доказами, тобто довести, що його права та інтереси дійсно порушуються, оспорюються чи не визнаються, а тому потребують захисту.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду відповідно до ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України.

Статтею 16 Цивільного кодексу України, положення якої кореспондуються з положеннями статті 20 Господарського кодексу України, встановлено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Вказаними нормами матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Отже, суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин (предмет і підстави позову), наявність/відсутність порушеного права чи інтересу та можливість його поновлення/захисту в обраний спосіб.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 року у справі №912/1856/16, від 14.05.2019 року у справі №910/11511/18.

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам належить зважати і на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції. Так, у рішенні від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни.

Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі засоби правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави-учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань.

Крім того, Європейський суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Аналіз наведеного дає підстави для висновку, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень статей 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Тобто, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 року у справі №910/7164/19.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам необхідно виходити з його ефективності. Це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Наведене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постановах від 05.06.2018 року у справі №338/180/17 та від 07.11.2018 року у справі №488/5027/14-ц.

Водночас, Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права або інтересу залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Аналогічні правові позиції викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 року у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 року у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 01.10.2019 року у справі № 910/3907/18.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, реалізуючи положення Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішенні питання щодо прийняття позовної заяви або скарги - є порушенням права на справедливий судовий захист.

Зокрема, у рішенні від 04.12.1995 у справі «Беллет проти Франції» Європейський суд з прав людини зазначив, що стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.

Застосування боржником способу захисту інтересу, спрямованого на усунення правової невизначеності у відносинах із кредитором, є належним лише в разі, якщо така невизначеність триває, ініційований кредитором спір про захист його прав суд не вирішив і відповідне провадження не було відкрите (пункт 64 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.01.2021 у справі № 522/1528/15-ц).

Підсумовуючи вищенаведене в сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що позивач правильно визначився зі способом захисту, який може бути застосований, виходячи з конкретних обставин цієї справи, та який є ефективним для захисту порушеного інтересу позивача задля забезпечення правової визначеності учасників спірних правовідносин та поновити права і інтереси ТОВ «ДТЕК СХІДЕНЕРГО» шляхом встановлення обґрунтованості нарахування небалансів, що може впливати на обов`язки щодо розрахунків між учасниками балансуючої групи.

Щодо тверджень апелянта, що законом передбачена можливість визнання незаконними дій органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Проте, не передбачений такий спосіб захисту прав або інтересів, як визнання протиправними (неправомірними) дій (бездіяльності) суб`єкта господарювання, то колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до п. 10 ч. 2 ст. 16 ЦК України способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом (абз. 2 ч. 2 ст. 16 ЦК України).

Отже, здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси юридичних осіб у спосіб, визначений законом або договором. Суд, відповідно до викладеної в позові вимоги, може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, який не суперечить закону, але лише за наявності двох умов одночасно: по-перше, якщо дійде висновку, що жодний установлений законом спосіб захисту не є ефективним саме у спірних правовідносинах, а по-друге, якщо дійде висновку, що задоволення викладеної у позові вимоги позивача призведе до ефективного захисту його прав чи інтересів.

Вказаний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.06.2019 у справі № 916/3156/17.

За сукупністю вищенаведеного, апеляційна інстанція приходить до висновку, що викладені у позові вимоги є ефективними у спірних відносинах, оскільки будуть сприяти поновленню прав та охоронюваних інтересів позивача. При цьому, враховуючи специфіку регулювання відносин на ринку для надання послуг з балансування, беручи до уваги зміст спірних правовідносин, жоден встановлений законом (ст. 16 ЦК України, ст. 20 ГК України) спосіб захисту не є ефективним у даних правовідносинах.

В контексті наведеного, колегія суддів не погоджується із доводами апелянта щодо відсутності у позивача права захищати свої права у викладений у позовній заяві спосіб.

Аргументація апеляційної скарги про те, що оскаржуване рішення прийнято місцевим господарським судом при нез`ясуванні та недоведенесті обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального і процесуального права, а викладені в оскаржуваному рішенні висновки суду не відповідають обставинам справи, - не знайшла свого підтвердження під час перегляду справи в апеляційному порядку.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Нормою ст. 276 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду вважає, що місцевим господарським судом належним чином досліджено обставини справи та надано цим обставинам відповідну правову оцінку, рішення Господарського суду міста Києва від 18.01.2022 у справі №910/12405/21 відповідає фактичним обставинам справи, не суперечить чинному законодавству України, а тому передбачених законом підстав для зміни чи скасування оскаржуваного рішення в розумінні приписів ст. 277 ГПК України не вбачається. Скаржником не наведено переконливих аргументів у відповідності з нормами чинного законодавства, щодо спростування висновків суду першої інстанції.

Апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «УКРЕНЕРГО» на рішення Господарського суду міста Києва від 18.01.2022 підлягає залишенню без задоволення.

Судові витрати.

Розподіл судових витрат здійснюється у відповідності до ст. 129 ГПК України та, у зв`язку із відмовою у задоволенні апеляційної скарги, покладаються на відповідача (скаржника).

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 129, 240, 269, 270,273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 18.01.2022 у справі №910/12405/21 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/12405/21 повернути до суду першої інстанції.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено та підписано, після виходу судді Попікової О.В. з лікарняного, враховуючи відключення електропостачання, - 14.12.2022.

Головуючий суддя В.А. Корсак

Судді І.П. Ходаківська

О.В. Попікова