РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

01.12.2022Справа № 910/9216/22
За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго"

до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

про стягнення 124142718,02 грн

Суддя Усатенко І.В.

Секретар судового засідання Єременок О.В.

за участі представників:

від позивача Жуков А.О.

від відповідача Яковченко Р.Г.

У судовому засіданні 01.12.2022 в порядку ст. 240 Господарського процесуального кодексу України було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" про стягнення 140309994,84 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем грошового зобов`язання із оплати отриманої електричної енергії на підставі договору про участь у балансуючому ринку (ідентифікатор Договору № 0425-04013, дата акцептування 27.05.2019), у зв`язку з чим за відповідачем утворилась заборгованість у розмірі 132495850,11 грн, а також виникли підстави для стягнення з останнього пені та компенсаційних виплат у вищевказаному розмірі.

Ухвалою суду від 16.09.2022 відкрито провадження у справі № 910/9216/22, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 03.11.2022.

06.10.2022 через канцелярію суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечує, оскільки, ним дотримано алгоритму розрахунків на балансуючому ринку електроенергії. Крім того, позивачем проведено нарахування штрафних санкцій з порушенням умов договору щодо визначення строку виникнення зобов`язань, оскільки, обов`язок з оплати у відповідача перед позивачем виник після підписання сторонами актів приймання-передачі, дата підписання яких не відповідає датам їх складання. Як зазначає відповідач штрафні санкції не нараховуються в період дії воєнного стану згідно приписів постанови НКРЕКП, крім того, відповідач не користувався коштами позивача, оскільки, вони відсутні на його рахунку, а тому не підлягає застосуванню ст. 625 ЦК України.

В підготовчому засіданні 03.11.2022 представник позивача зазначив, що не буде подавати письмову відповідь на відзив, надасть усні пояснення.

Суд протокольною ухвалою від 03.11.2022 відмовив у задоволенні усного клопотання про відкладення розгляду справи, в зв`язку з необгрунтованістю.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 24.11.2022.

24.11.2022 на електронну адресу суду від позивача надійшли додаткові пояснення, в якому визнано здійснену відповідачем часткову оплату заборгованості у розмірі 16167276,82 грн. Крім того, зазначено про внесення змін у типовий договір щодо порядку розрахунків. На думку позивача, постанова НКРЕКП щодо не нарахування штрафних санкцій в період дії воєнного стану носить рекомендаційний характер. До додаткових пояснень долучено рахунки-фактури за травень-липень 2022.

24.11.2022 через канцелярію суду від позивача надійшло клопотання про долучення довідки про закриття рахунку позивача, на який в тому числі здійснювалось перерахування коштів відповідачем.

В судовому засіданні 24.11.2022 оголошено перерву до 01.12.2022.

25.11.2022 через канцелярію суду від відповідача надійшли пояснення, в яких зазначено про оплату відповідачем 16414032,50 грн. До пояснень долучено копії платіжних доручень. Крім того, відповідач надав контррозрахунок втрат від інфляції та 3% річних.

01.12.2022 в системі "Електронний суд" відповідачем було сформовано заперечення щодо врахування додаткових пояснень, в яких відповідач вказує, що позивачем фактично було на стадії по суті змінено підстави позову, шляхом посилання на нову редакцію типового договору. Крім того докази позивачем долучені з порушенням строків, передбачених ст. 80 ГПК України.

Суд протокольною ухвалою від 01.12.2022 відмовив позивачу у долученні додаткових доказів (рахунків-фактур) та долучив до матеріалів справи додаткові пояснення позивача та докази подані відповідачем.

В судовому засіданні 01.12.2022 представник позивача підтримав позовні вимоги з підстав, викладених у позовній заяві.

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, з підстав, викладених у заявах по суті спору.

Відповідно до ст. 217 ГПК України про закінчення з`ясування обставин та перевірки їх доказами суд зазначає в протоколі судового засідання і переходить до судових дебатів.

В судових дебатах представник позивача підтримав позовні вимоги у повному обсязі.

Представник відповідача просив у позові відмовити.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд м. Києва, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно з ч. 1, 2 ст. 52 Закону України "Про ринок електричної енергії" адміністратор розрахунків забезпечує організацію роботи ринку електричної енергії відповідно до цього Закону, правил ринку та кодексу комерційного обліку. Функції адміністратора розрахунків покладаються на оператора системи передачі.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про ринок електричної енергії" учасники ринку електричної енергії провадять свою діяльність на ринку електричної енергії на договірних засадах. Для забезпечення функціонування ринку електричної енергії укладаються договори про участь у балансуючому ринку.

За змістом ч. 1 ст. 68 Закону України "Про ринок електричної енергії" в Україні функціонує єдиний балансуючий ринок. На балансуючому ринку оператором системи передачі здійснюються: 1) купівля та продаж електричної енергії для балансування обсягів попиту та пропозиції електричної енергії у межах поточної доби; 2) купівля та продаж електричної енергії з метою врегулювання небалансів електричної енергії сторін, відповідальних за баланс.

Частиною 3 статті 68 Закону України "Про ринок електричної енергії" визначено, що для надання послуг з балансування учасники ринку укладають з оператором системи передачі договір на основі типового договору про участь у балансуючому ринку. Постачальники послуг з балансування реєструються адміністратором розрахунків у порядку, визначеному правилами ринку. Типовий договір про участь у балансуючому ринку затверджується Регулятором.

У повідомленні від 27.05.2019 року за вих. № 01/18996 Державне підприємство "Національна енергетична компанія "Укренерго" (яке у подальшому змінило найменування на Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго") поставило до відома Товариство з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" про приєднання останнього (акцептування пропозиції) до умов договору про участь у балансуючому ринку та долучення до реєстру постачальників послуг з балансування (ідентифікатор договору - № 0425-04013, дата акцептування - 27.05.2019 року).

Також у вказаному повідомленні зазначено, що договір є публічним, укладається сторонами з урахуванням ст. 634 Цивільного кодексу України та розміщений на офіційному сайті Державного підприємства "Національна енергетична компанія "Укренерго".

Відповідно до п. 1.2, 1.3 Договору (в редакції наказів від 22.12.2020 № 720 та від 25.02.2021 № 112) за цим Договором ППБ зобов`язується надавати балансуючу електричну енергію на завантаження або розвантаження для здійснення ОСП балансування об`єднаної енергетичної системи України. ОСП зобов`язується продавати балансуючу електричну енергію ППБ або купувати балансуючу електричну енергію у ППБ та отримувати оплату за продану ППБ балансуючу електричну енергію або сплачувати кошти за куплену балансуючу електричну енергію у ППБ відповідно до умов цього Договору та Правил ринку. Надання ППБ ОСП заяви-приєднання в цілому до цього Договору (далі - заява-приєднання), що є додатком 1 до цього Договору, є погодженням пропозиції на приєднання до цього Договору, а також зобов`язанням щодо виконання Правил ринку. Заява-приєднання надається з відкладальною обставиною, якою є реєстрація ППБ ОСП.

За змістом п. 2.1 Договору (в редакції наказів від 22.12.2020 № 720 та від 25.02.2021 № 112) загальна вартість цього Договору складається із суми всіх платежів, здійснених ОСП на користь ППБ та ППБ на користь ОСП протягом дії цього Договору за придбані і продані обсяги електричної енергії на балансуючому ринку відповідно до умов цього Договору.

Пунктом 2.2 Договору (в редакції наказів від 22.12.2020 № 720 та від 25.02.2021 № 112) передбачено, що розрахунок ціни купівлі-продажу електричної енергії визначається у відповідності до Правил ринку.

Згідно з п. 4.1 Договору (в редакції наказів від 22.12.2020 № 720 та від 25.02.2021 № 112) виставлення рахунків та здійснення платежів здійснюється відповідно до процедур та графіків, визначених у Правилах ринку.

На підставі Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 458 від 06.05.2022 було виключено п. 4.2, 4.3 вищезазначеного змісту. Натомість додано пункти 4.2, 4.3 наступного змісту: "подання платіжних документів здійснюється Сторонами відповідно до Правил ринку. Якщо ППБ має заперечення до інформації, що міститься у платіжному документі, то він повинен повідомити про це ОСП не пізніше 12:00 наступного робочого дня після виставлення рахунку. Наявність заперечень не є підставою для створення дебіторської заборгованості перед ОСП.".

Відповідно до п. 5.3, 5.4 договору (в редакції наказів від 22.12.2020 № 720 та від 25.02.2021 № 112 та чинній редакції) ППБ має право: отримувати від ОСП оплату, визначену згідно з вимогами Правил ринку, за продану ППБ на балансуючому ринку електричну енергію. ОСП зобов`язується: здійснювати вчасно та в повному обсязі оплату проданої ППБ балансуючої електричної енергії на умовах, визначених Правилами ринку та цим Договором;

Згідно з п. 9.1, 9.2 Договору (в редакції наказів від 22.12.2020 № 720 та від 25.02.2021 № 112) цей договір набирає чинності з моменту акцептування ОСП заяви-приєднання ПДП, про що ОСП повідомляє ПДП, і є чинним до 31 грудня поточного року включно, у якому була надана заява-приєднання. Якщо жодна зі сторін не звернулася до іншої сторони не менше ніж за 1 місяць до закінчення терміну дії цього договору з ініціативою щодо його розірвання, то цей договір вважається продовженим на наступний календарний рік на тих же умовах.

Пункт 10.1 договору передбачає, що цей Договір може бути змінений ОСП в односторонньому порядку у разі внесення змін Регулятором до Типового договору про участь у балансуючому ринку, який є додатком 7 до Правил ринку. У такому випадку зміни до Договору вносяться ОСП протягом 10 днів з дня набрання ними чинності. Договір зі змінами оприлюднюється на вебсайті ОСП. Якщо ППБ не ініціював розірвання цього Договору протягом одного місяця з дати набрання чинності змінами, вважається, що він погодився зі зміненим Договором.

Відповідно до п. 4.2 Договору (в редакції наказів від 22.12.2020 № 720 та від 25.02.2021 № 112) за підсумками місяця ППБ складає та направляє ОСП у паперовому та/або електронному вигляді (засобами електронного документообігу з накладанням КЕП) два примірники підписаного зі своєї сторони акта приймання-передачі наданих послуг з балансування, який ОСП розглядає та у разі відсутності зауважень підписує протягом трьох робочих днів з моменту його отримання від ОСП або направляє мотивовану відмову від його підписання із зазначенням недоліків, що мають бути усунені.

За змістом п. 4.3 Договору (в редакції наказів від 22.12.2020 № 720 та від 25.02.2021 № 112) ОСП здійснює остаточний розрахунок з ППБ протягом 7 робочих днів після підписання сторонами акта або з дати направлення його ППБ на адресу ОСП (у випадку непідписання та/або ненаправлення акта, та/або мотивованих зауважень до нього у п`ятиденний строк) за умови реєстрації ППБ податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог ст. 201 Податкового кодексу України шляхом перерахування на поточний рахунок ППБ грошових коштів в обсязі, що відповідає фактичній вартості наданих послуг з балансування.

На виконання умов Договору позивачем у період з лютого по липень 2022 року було поставлено, а відповідачем отримано балансуючу енергію, що підтверджується підписаними сторонами актами купівлі-продажу балансуючої електричної енергії №БР/22/02-№0425 від 28.02.2022 на суму 26205678,83 грн, №БР/22/03-№0425 від 31.03.2022 на суму 50572455,97 грн, №БР/22/04-№0425 від 30.04.2022 на суму 34104974,95 грн, №БР/22/05-№0425 від 31.05.2022 на суму 47021765,48 грн, №БР/22/06-№0425 від 30.06.2022 на суму 43562268,17 грн, №БР/22/07-№0425 від 31.07.2022 на суму 66398320,61 грн.

Суд відзначає, що акти підписані обома сторонами договору, відповідачем не було зазначено обставин щодо не направлення йому акту позивачем також суду не було надано доказів мотивованої (чи будь-якої іншої) відмови відповідача підписати акти за період з лютого по липень 2022. Оскільки акти складені останніми днями кожного звітного місяця, відповідач не обґрунтував підстав для не підписання актів протягом 3 робочих днів з дати їх складання.

Отже, оскільки, акти підписані, мотивовані зауваження не були висловлені, докази не своєчасного направлення актів відсутні, а отже згідно п. 4.3 договору, розрахунок відповідача перед позивачем мав бути здійснений протягом 7 робочих днів, з дати виставлення актів.

Суд відзначає, що за правовою природою укладений між сторонами договір є договором купівлі-продажу.

Згідно зі ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Частиною 1 статті 662 Цивільного кодексу України визначено, що продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, визначений договором купівлі-продажу.

Покупець зобов`язаний оплатити товар за ціною, встановленою у договорі купівлі-продажу (ч. 1 ст. 691 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 692 Цивільного кодексу України покупець зобов`язаний оплатити товар після його прийняття або прийняття товаророзпорядчих документів на нього, якщо договором або актами цивільного законодавства не встановлений інший строк оплати товару.

Статтями 525, 526 Цивільного кодексу України унормовано, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається; зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Дана норма кореспондується з приписами ст.193 Господарського кодексу України.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Умовою виконання зобов`язання - є строк (термін) його виконання. Дотримання строку виконання є одним із критеріїв належного виконання зобов`язання, оскільки прострочення є одним із проявів порушення зобов`язання. Строк (термін) виконання зобов`язання за загальним правилом, узгоджується сторонами в договорі.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Частиною 2 статті 68 Закону України "Про ринок електричної енергії" виробники зобов`язані надавати послуги з балансування в обсягах та випадках, визначених цим Законом та правилами ринку. Оператори установок зберігання енергії та споживачі мають право надавати послуги з балансування у порядку, передбаченому правилами ринку. Постачальник послуг з балансування має відповідати вимогам правил ринку щодо надання послуг з балансування.

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг постановою №307 від 14.03.2018 затверджено Правила ринку.

Згідно з п.п. 4.2.1-4.2.3 Правил ринку для надання послуг з балансування учасник ринку повинен подати ОСП заяву щодо приєднання до договору про надання послуг з балансування, типова форма якого наведена в додатку 7 до цих Правил, та включення до Реєстру ППБ (далі - заява). Форма заяви оприлюднюється ОСП на власному офіційному вебсайті. ОСП розглядає таку заяву та не пізніше ніж через 5 робочих днів з дати її отримання інформує заявника щодо повноти та коректності наданої інформації. У випадку надання неповної та/або недостовірної інформації ОСП повідомляє про це учасника ринку, який у свою чергу повинен надати необхідну інформацію протягом 14 календарних днів з дати отримання повідомлення. Якщо учасник ринку не надав необхідну інформацію протягом визначеного строку, заява не розглядається. Протягом 10 робочих днів з дати отримання повної та коректної інформації ОСП (у ролі АР) вносить заявника до Реєстру ППБ і надає доступ до електронної платформи.

Згідно п. 4.2.4 Правил ринку участь у балансуючому ринку обов`язкова для всіх ППБ, які управляють одиницями відпуску, крім ППВДЕ, в обсягах усієї їхньої залишкової доступної потужності для забезпечення балансуючої електричної енергії на завантаження та розвантаження незалежно від факту продажу (непродажу) будь-якого типу резерву.

АР на щоденній основі надсилає через систему управління ринком платіжний документ кожному ППБ із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена ППБ за відповідний період щодо закупівлі балансуючої енергії, та окремий платіжний документ із зазначенням суми, яка має бути сплачена ППБ щодо платежів за невідповідність. ППБ на щоденній основі надсилає АР платіжний документ із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена АР за торговий день щодо закупівлі балансуючої енергії. АР на щомісячній основі надсилає через систему управління ринком платіжний документ кожному ПДП із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена ПДП за відповідний період щодо закупівлі ДП, та окремий платіжний документ із зазначенням суми, яка має бути сплачена ПДП за повний місяць щодо плати за невідповідність. ПДП на щомісячній основі надсилає через систему управління ринком АР платіжний документ із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена АР за відповідний період щодо закупівлі ДП. Платіжний документ для учасника ринку повинен містити окремі позиції, що розрізняють платежі/зарахування для балансуючої енергії і зарахування для кожного виду ДП. (п. 7.2.1 - 7.2.3 Правил ринку в чинній на момент виникнення правовідносин редакції).

Чинна редакція п. 7.2.1-7.2.3 Правил ринку передбачає, що АР на щодекадній основі надсилає через СУР платіжний документ кожному ППБ із зазначенням суми, яка повинна бути сплачена ППБ за відповідний період за закупівлю балансуючої енергії. АР щомісяця надсилає ППБ через СУР окремий платіжний документ із зазначенням суми плати за невідповідність, що має бути сплачена ППБ за повний місяць. ППБ щодекадно надсилає АР платіжний документ із зазначенням суми, що повинна бути сплачена АР за відповідний період за закупівлю балансуючої енергії. ПДП щомісячно надсилає АР платіжний документ із зазначенням суми, що повинна бути сплачена АР за відповідний період за закупівлю ДП. АР щомісяця надсилає ПДП через СУР окремий платіжний документ із зазначенням суми плати за невідповідність, що має бути сплачена ПДП за повний місяць. Платіжний документ для учасника ринку повинен містити окремі позиції, що розрізняють платежі/зарахування для балансуючої енергії і зарахування для кожного виду ДП.

Пункт 7.7.1 Правил ринку в редакції, що була чинною на момент виникнення правовідносин передбачав платіжні документи для торгового дня надаються відповідним учасникам ринку на другий робочий день після цього дня.

Платіжні документи для декади надаються відповідним учасникам ринку не пізніше четвертого робочого дня після останнього дня цієї декади. Платіжні документи для торгового місяця (стосовно оплати наданих ДП) надаються відповідним учасникам ринку на восьмий робочий день після останнього дня місяця. Оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунка. (п. 7.7.1, 7.7.2, 7.7.4 Правил ринку в чинній редакції).

Отже, платіжні документи на оплату виставляються автоматично у визначені Правилами ринку строки, так само і оплаті вони підлягають у строки, що передбачені Правилами ринку. Рахунки, які виставляються щодекадно, мають бути виставлені (з урахуванням вимог Правил ринку) раніше дати виставлення платіжного документу за місяць.

Судом встановлено, що відповідачем приєднано позивача до умов договору про участь у балансуючому ринку та долучено до реєстру постачальників послуг з балансування (ідентифікатор договору - № 0425-04013, дата акцептування - 27.05.2019 року), що підтверджується повідомленням від 27.05.2019 року за вих. № 01/18996.

Матеріалами справи підтверджується, що на підставі укладеного між сторонами Договору у період з лютого по липень 2022 року позивачем поставлялась, а відповідачем отримувалась балансуюча електрична енергія, що підтверджується підписаними сторонами актами купівлі-продажу балансуючої енергії згідно Договору.

Згідно з ч. 7 ст. 68 Закону України "Про ринок електричної енергії" за результатами роботи балансуючого ринку за відповідну добу на підставі даних оператора системи передачі та адміністратора комерційного обліку адміністратор розрахунків розраховує платежі оператора системи передачі та постачальників послуг з балансування за електричну енергію, ціни небалансу електричної енергії, а також обсяги небалансів електричної енергії учасників ринку і відповідні платежі за них та виставляє відповідні рахунки у порядку, визначеному правилами ринку.

Система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що складається з окремих систем та підсистем, які забезпечують автоматичне управління даними та процесами, а також виконання розрахунків, передбачених цими Правилами, з урахуванням інтеграції з іншими програмно-інформаційними комплексами, які забезпечують необхідні функції АР надає кожному учаснику ринку через його персональний кабінет доступ до записів даних розрахунків, що створив АР щодо цього учасника ринку, відповідно до інструкції з користування системою управління ринком. Авторизація користувачів системи відбувається із застосуванням особистого кваліфікованого електронного підпису (далі - КЕП). (п. 1.11.8 Правил ринку).

Суд відзначає, що відповідач не спростував належними та допустимими доказами, розмір заявленої до стягнення позивачем заборгованості. При цьому, заявлені до стягнення позивачем суми основного боргу є меншими, ніж погоджені сторонами в актах приймання-передачі.

З урахуванням приписів Правил ринку та умов договору, що зобов`язують сторін при виставленні рахунків та здійсненні розрахунків керуватись правилами ринку, відповідач зобов`язаний був оплатити позивачу вартість придбаної балансуючої електричної енергії протягом 4 банківських днів, з дати направлення (виставлення рахунку).

Що ж до прив`язки оплати балансуючої електричної енергії до підписання актів, як то передбачено п. 4.3 договору, суд відзначає, що вказаний порядок розрахунків застосовується при остаточному розрахунку, тобто у разі, невідповідності між сумами у виставлених згідно Правил ринку рахунках та вартістю фактично переданої електричної енергії за місяць, яку сторони підтверджують шляхом підписання відповідних актів, зокрема у бік збільшення.

Отже, позивач не був позбавлений права рахувати виникнення заборгованості згідно п. 7.7.4 Правил ринку, проте не скористався даним правом та визначив дати виникнення боргу за кожен місяць, з урахуванням дати складання актів приймання-передачі, що зумовило зменшення періоду прострочення, оскільки, рахунки підлягали оплаті датами раніше, ніж акти.

Судом не приймаються до уваги заперечення відповідача з приводу проставлення електронно-цифрових підписів на актах іншими датами, ніж дата їх складання, оскільки, відповідачем не зазначено обґрунтованих причин та не надано доказів в підтвердження правомірності підстав несвоєчасного проставлення на актах ЕЦП. Крім того, як уже було зазначено вище в рішенні, оскільки, акти підписані сторонами, заперечень щодо несвоєчасного направлення актів відповідачу не висловлено та мотивована відмова від підписання актів відсутня, оплата згідно актів мала бути здійснена з урахуванням дати їх виставлення.

В той же час, відповідач свої зобов`язання за цим договором належним чином не виконував. Станом на день звернення з позовом, сума боргу відповідача складала 132495850,11 грн, проте в зв`язку з частковою оплатою, провадження у справі було закрито на суму основного боргу у розмірі 16167276,82 грн. Станом на день прийняття рішення за відповідачем обліковується заборгованість у розмірі 116328573,29 грн.

Частина 1 ст. 193 Господарського кодексу України встановлює, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться і до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Згідно із статтями 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Частиною 1 ст. 625 Цивільного кодексу України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Матеріалами справи підтверджується несвоєчасне виконання відповідачем грошового зобов`язання зі сплати на користь позивача 132495850,11 грн. на підставі Договору за поставлену електричну енергію.

Відповідно до ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Суд відхиляє доводи відповідача про відсутність вини останнього у простроченні виконання своїх зобов`язань з посиланням на те, що ПАТ "НЕК "Укренерго" оплачує придбану балансуючу електричну енергію з поточного рахунку зі спеціальним режимом використання оператора системи передачі, у зв`язку з чим оплата здійснюється після надходження коштів на цей рахунок від інших учасників балансуючого ринку, з огляду на таке.

Частиною 1 статті 614 Цивільного кодексу України визначено, що особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. При цьому відсутність своєї вини відповідно до ч. 2 ст. 614 Цивільного кодексу України доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Згідно ч. 1 ст. 75 Закону України "Про ринок електричної енергії" розрахунки за електричну енергію та послуги, що надаються на ринку електричної енергії, між учасниками цього ринку здійснюються в грошовій формі, у тому числі шляхом клірингу (неттінгу), відповідно до укладених договорів у порядку, визначеному цим Законом, правилами ринку, правилами ринку "на добу наперед" та внутрішньодобового ринку.

Умовами укладеного між сторонами правочину передбачено, що ОСП здійснює остаточний розрахунок з ППБ протягом 7 робочих днів після підписання сторонами акту або з дати направлення його ППБ на адресу ОСП (у випадку непідписання та/або ненаправлення акту, та/або мотивованих зауважень до нього у п`ятиденний строк) за умови реєстрації ППБ податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних відповідно до вимог ст.201 Податкового кодексу України шляхом перерахування на поточний рахунок ППБ грошових коштів в обсязі, що відповідає фактичній вартості наданих послуг з балансування.

При цьому, положення договору не містять будь-яких застережень щодо використання відповідачем поточного рахунку зі спеціальним режимом використання, та відповідно умови про розрахунок за продану електричну енергію лише з такого рахунку.

Згідно ч. 4 ст. 75 Закону України "Про ринок електричної енергії" постачальники послуг з балансування та сторони, відповідальні за баланс, в яких виникли зобов`язання перед оператором системи передачі в результаті діяльності на балансуючому ринку, вносять плату за електричну енергію виключно на поточні рахунки із спеціальним режимом використання оператора системи передачі в уповноважених банках.

Кошти з поточного рахунку із спеціальним режимом використання оператора системи передачі перераховуються відповідно до правил ринку на:

1) поточні рахунки постачальників послуг з балансування та сторін, відповідальних за баланс, крім електропостачальників;

2) поточні рахунки із спеціальним режимом використання електропостачальників;

3) поточний рахунок оператора системи передачі.

З метою здійснення розрахунків з постачальниками послуг з балансування під час врегулювання системних обмежень оператор системи передачі може вносити на свій поточний рахунок із спеціальним режимом використання кошти з власного поточного рахунка.

З наведеної статті Закону вбачається, що її зміст не містить імперативної заборони щодо розрахунку відповідача з постачальником електричної енергії (позивачем) тільки грошовими коштами, які надходять від інших учасників балансуючого ринку на поточний рахунок із спеціальним режимом використання, навпаки, передбачено можливість відповідача для належного виконання грошових зобов`язань, вносити грошові кошти з інших власних рахунків на рахунок зі спеціальним режимом використання.

З огляду на зазначене вище, суд не приймає до уваги доводи відповідача про відсутність вини останнього у простроченні виконання своїх зобов`язань з посиланням на те, що Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" оплачує придбану балансуючу електричну енергію з поточного рахунку зі спеціальним режимом використання оператора системи передачі, у зв`язку з чим оплата здійснюється після надходження коштів на цей рахунок від інших учасників балансуючого ринку. Таким чином, ПрАТ "НЕК "Укренерго" обставин, з якими чинне законодавство пов`язує можливість звільнення його від відповідальності за порушення зобов`язання, не наведено.

Відповідно до ст. 617 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили.

Посилання відповідача на форс-мажорні обставини, в зв`язку з воєнним станом та продовження строків виконання зобов`язань на час дії воєнного стану, судом не приймаються до уваги, оскільки, відповідачем не доведено, які саме обставини, пов`язані з воєнним станом вплинули на його можливість виконати свої грошові зобов`язання. Тобто відповідачем не доведено, що саме форс-мажорні обставини стали підставою неналежного виконання ним своїх зобов`язань перед позивачем.

Позивачем заявлено вимогу про стягнення з відповідача пені у розмірі 1080478,46 грн., 3% річних у розмірі 888064,48 грн. та втрат від інфляції у розмірі 5845601,79 грн. за прострочення виконання грошового зобов`язання у період з 10.03.2022 - 01.09.2022.

Судом встановлено, що відповідач обов`язку по сплаті коштів у визначений договором строк не виконав, допустивши прострочення виконання грошового зобов`язання, тому дії відповідача є порушенням договірних зобов`язань (ст. 610 Цивільного кодексу України), і він вважається таким, що прострочив (ст. 612 Цивільного кодексу України), а відповідно є підстави для застосування встановленої законом або договором відповідальності.

Частиною 2 статті 625 Цивільного кодексу України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних в порядку ст. 625 Цивільного кодексу України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

При цьому, за висновками суду, оскільки, матеріалами справи підтверджується факт прострочення виконання відповідачем зобов`язання з оплати поставленої позивачем на виконання умов договору балансуючої електричної енергії, у позивача виникло право на нарахування 3% річних та інфляційних втрат у відповідності до приписів ст. 625 Цивільного кодексу України.

Суд перевірив розрахунок 3% річних та втрат від інфляції, здійснений позивачем, та вважає його обгрунтованим та арифметично вірним, а суми 3 % річних у розмірі 888064,48 грн та втрат від інфляції у розмірі 5845601,79 грн, такими, що підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Суд не приймає контррозрахунок відповідача, зроблений з урахуванням дата проставлення на актах ЕЦП, оскільки, суду не було наведено обгрунтованих підстав для несвоєчасного підписання актів приймання-передачі, зокрема, висловлення мотивованих зауважень, щодо даних, вказаних в актах. Тобто відповідачем не надано пояснень чи доказів в підтвердження причин підписання актів приймання-передачі не датою їх складання чи протягом 3 робочих днів з дати отримання. Відповідачем не надано доказів висловлення взагалі будь-яких заперечень позивачу щодо кількості та вартості придбаної електричної енергії. Суд відзначає, що згідно Правил ринку та умов договору позивач мав право рахувати прострочення відповідача з урахуванням дат виставлення рахунків, проте не скористався своїм правом та здійснив розрахунок на підставі підписаних сторонами актів, що зумовили зменшення періоду нарахування санкцій. Проте, оскільки, суд позбавлений права виходити за межі позовних вимог, то перерахунок судом здійснювався в межах періодів прострочення, визначених позивачем.

Щодо заявленої позивачем до стягнення суми пені у розмірі 1080478,46 грн. суд відзначає наступне.

Відповідно до ст. 218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинення ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведено, що ним вжито усіх належних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення.

Частиною 1 статті 230 Господарського кодексу України встановлено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Згідно з ч. 1 та 3 ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно п. 7.1 Договору (в редакції наказу від 25.02.2021 № 112) у разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань винна сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01% за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки НБУ, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Відповідно до ст. 232 Господарського кодексу України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

При цьому, суд вважає слушними посилання відповідача на застосування положень постанови НКРЕКП від 25.02.2022 № 332 в частині стягнення штрафних санкцій у вигляді пені, з огляду на таке.

Так, 24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 було введено воєнний стан в України, а Указами Президента № 133/2022 від 14.03.2022 та № 341/2022 від 17.05.2022 - продовжено строк його дії.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП, Регулятор), є постійно діючим центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що утворений Кабінетом Міністрів України. Регулятор є колегіальним органом, що здійснює державне регулювання, моніторинг та контроль за діяльністю суб`єктів господарювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Згідно п.1 ч. 2 ст. 17 Закону України "Про Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг", Регулятор має право приймати рішення з питань, що належать до його компетенції, які є обов`язковими до виконання.

Так, судом встановлено, що НКРЕКП прийнято Постанову "Про забезпечення стабільного функціонування ринку електричної енергії, у тому числі фінансового стану учасників ринку електричної енергії на період дії в Україні воєнного стану" від 25.02.2022 № 332.

26.04.2022 Постанову НКРЕКП доповнено п. 16, згідно якого передбачено зупинення нарахування та стягнення штрафних санкцій, передбачених договорами, що укладені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", між учасниками ринку електричної енергії, на період військового стану.

Відповідач є виробником електричної енергії, а Позивач Оператор системи передачі, який отримав ліцензію на провадження діяльності з передачі електричної енергії.

Тобто, спірні господарські правовідносини склалися відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії", у зв`язку з чим вказана постанова НКРЕКП підлягає застосуванню до спірних правовідносин.

При цьому, суд зауважує, що період нарахування пені позивачем заявлено такий, який входить в період дії воєнного стану.

Отже, враховуючи приписи п. 16 постанови НКРЕКП від 25.02.2022, яка є чинною, та обов`язковою для суб`єктів спірних правовідносин, відсутні правові підстави для нарахування та стягнення з відповідача штрафної санкції у вигляді пені.

За таких обставин, вимога позивача про стягнення з відповідача пені у розмірі 1080478,46 грн. визнається судом безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню.

Заперечення позивача, що постанова НКРЕКП не є обов`язковою до виконання, судом до уваги не приймаються, як не обґрунтовані.

Решта доводів сторін не впливають на вирішення спору по суті.

Статтею 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до вимог ст. ст. 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача пропорційно сумі задоволених вимог.

На підставі викладеного, ст.ст. 74, 76, 77, 123, 129, 237, 238, 239, 240, 241 ГПК України, суд -

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити частково.

2.Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, місто Київ, вулиця Симона Петлюри, будинок 25; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ДТЕК Східенерго" (85612, Донецька область, Покровський район, місто Курахове, вулиця Енергетиків, будинок 34; ) заборгованість у розмірі 116328573 (сто шістнадцять мільйонів триста двадцять вісім тисяч п`ятсот сімдесят три) грн. 29 коп., 3 % річних у розмірі 888064 (вісімсот вісімдесят вісім тисяч шістдесят чотири) грн. 48 коп., інфляційні втрати у розмірі 5845601 (п`ять мільйонів вісімсот сорок п`ять тисяч шістсот одну) грн. 79 коп., а також 861663 (вісімсот шістдесят одну тисячу шістсот шістдесят три) грн. 14 коп. судового збору.

3.В частині позовних вимог про стягнення пені у розмірі 1080478,46 грн - відмовити.

4.Після набрання рішенням законної сили, видати наказ.

Відповідно до частини 1 статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (частина 1 статті 256 Господарського процесуального кодексу України).

Повне рішення складено 07.12.2022

Суддя І.В.Усатенко