ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.12.2022 року м.Дніпро Справа № 904/17/22

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Кузнецова В.О.,

суддів Коваль Л.А., Мороза В.Ф.

секретар судового засідання Крицька Я.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2022 у справі

за позовом акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат", м.Марганець, Дніпропетровської області

до акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м.Дніпро

про визнання договору про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2022 недійсним

ВСТАНОВИВ:

І. Короткий зміст і підстави позовних вимог

Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про визнання договору про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 недійсним з моменту його укладення.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач, укладаючи договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020, із самого початку (з моменту направлення пропозиції укласти договір) був обізнаний та усвідомлював відсутність необхідності його укладення. Наведене, на думку позивача, суперечить чинному законодавству та його інтересам і свідчить про те, що укладений договір не був спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків.

ІІ. Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2022 у даній справі у задоволенні позову відмовлено.

Рішення місцевого господарського суду мотивовано тим, що матеріалами справи підтверджується, що дії, які вчинені сторонами до моменту укладення оспорюваного договору, так і ті, що вчинялися після його укладення, були спрямовані на настання правових наслідків, визначених цим договором, а саме на зміну технічних параметрів електроустановки позивача шляхом збільшення дозволеної йому договірної потужності об`єкта ПС "Басанка-1" від ПС 150/35/6 "Грушівська-150" з 3020 кВт до 9520 кВт, що потребує нестандартного приєднання. Доказів невідповідності внутрішньої волі сторін договору її зовнішньому прояву, наявності у відповідача інших цілей, ніж ті, що передбачені оспорюваним договором, позивачем суду не надано.

ІІІ. Вимоги апеляційної скарги та узагальнені доводи учасників справи

3.1 Доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" звернулося до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення господарського суду скасувати, прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.

Аргументуючи апеляційну скаргу, заявник вказує, що договір про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2022 є таким, що не спрямований на реальне (фактичне) настання правових наслідків, що обумовлені ним, а тому у відповідності до чинного законодавства є підстави для визнання договору недійсним.

Позивач вважає, що судом першої інстанції помилково прийнято до уваги посилання відповідача на договори, які були ним укладені з третіми особами: договір підряду №9188-ДнОЭ від 11.11.2020 та договір №8491-ДнОЭ від 22.04.2020 на виконання проектно-вишукувальних робіт з організації приєднання об`єктів до електричних мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі", так як вказані договори не мають на меті досягнення конкретного результату для позивача, а також не мають жодного відношення до об`єктів позивача. У відповідача є в наявності усі необхідні дані стосовно об`єктів АТ "Марганецький ГЗК" (потужність, величини напруги, та інше), а тому доцільність укладення відповідачем з іншими підрядниками договорів на виконання робіт є незрозумілим та недоцільним.

Скаржник стверджує, що станом на дату звернення позивача до суду з даною позовною заявою, сторони не підписали жодного акту на виконання п.8.1 договору №.

Позивачем було проведено моніторинг та аналіз даних автоматизованої системи контролю та обліку електроенергії щодо рівня досягнутих потужностей по вказаним позивачем дев`яти об`єктам, включаючи Л-Бас-31, за період з жовтня 2020 року по жовтень 2021 року, тобто до видачі паспорту від 01.11.2021, та встановлено, що середній щомісячний рівень потужності становить 16 064 кВТ, який не перевищує дозволену за паспортом від 01.11.2021 потужність 17 187,0 кВт.

Надання відповідачем позивачу паспорту від 01.11.2021 на ПС "Грушівська-150" (по 9-ти об`єктам) з дозволеною потужністю 17 187,0 кВт, на думку позивача, вказує на те, що відповідач укладаючи договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 07.07.2020 (підписаний позивачем 27.07.2020), був з самого початку, а саме з моменту направлення пропозиції укласти договір, обізнаний та усвідомлював про відсутність необхідності його укладання, що суперечить чинному законодавству та інтересам позивача.

Дані про рівень потужності по всім об`єктам, в тому числі Л-БАС-31 ПС "Грушівська-150" позивача є в наявності у відповідача, що свідчить про його обізнаність та розуміння доцільності і необхідності вчиняти або не вчиняти правочини, або будь-які дії для іншої сторони.

3.2 Доводи інших учасників справи

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач просить відмовити у задоволенні апеляційної скарги, рішення господарського суду залишити без змін.

В обґрунтування своєї правової позиції відповідач зазначає, що обидві сторони здійснили фактичні дії, спрямовані на виконання ними умов договору про нестандартне приєднання, тому цей договір спрямований на настання правових наслідків, обумовлених ним.

Непідписання з боку позивача акту приймання-передачі виконаних робіт у відповідності до п.8.1 договору № не може бути підставою для визнання договору недійсним.

Договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020, який позивач просить віизнати недійсним, укладено на збільшення величини потужності, замовленої до приєднання до 9 520,0 кВт, лише на один об`єкт - "Л-БАС-21 від ПС "Грушівська-150" АТ "Марганецький гірничо-збагачувальний комібнат". Про інші 8 об`єктів, на які посилається позивач у позовній заяву, у зазначеному договорі мова взагалі не йде.

Отже, на думку відповідача, посилання позивача на величину потужності, яка споживається всіма дев`ятьмя об`єктами, включаючи "Л-БАС-21 від ПС "Грушівська-150" і на паспорт точок розподілу відж 01.11.2021, виданий на дев`ять об`єктів позивача, не доречні, бо не відносяться до предмету спору про визнання недійсним договору.

ІV. Апеляційне провадження

4.1 Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді

Згідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.10.2022 для розгляду апеляційної скарги визначена колегія судді у складі: головуючий суддя Кузнецов В.О., судді Коваль Л.А., Мороз В.Ф.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 20.10.2022 відкладено вирішення питання з розгляду апеляційної скарги акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2022 до надходження до Центрального апеляційного господарського суду матеріалів справи.

26.10.2022 до суду апеляційної інстанції надійшли матеріали справи.

Ухвалою апеляційного господарського суду від 01.11.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2022; призначено справу до розгляду на 08.12.2022 на 11 годин 30 хвилин.

08.12.2022 у судове засідання з`явилися представники сторін, які надали відповідні пояснення.

08.12.2022 у судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину постанови.

4.2 Стислий виклад обставин справи, встановлених судами

22.08.2008 між відкритим акціонерним товариством "Енергопостачальна компанія Дніпрообленерго" (правонаступником якого є відповідач), як постачальником та відкритим акціонерним товариством "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" (правонаступником якого є позивач), як споживачем укладений договір про постачання електричної енергії № 163/7/07 (далі - договір про постачання електричної енергії), за умовами якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 164700 КВА, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Згідно з пунктом 2.1 договору про постачання електричної енергії під час виконання умов цього договору, а також вирішення всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією.

Пунктом 9.8 договору про постачання електричної енергії передбачено, що цей договір набирає чинності з дня його підписання й укладається строком до 31.12.2008. Договір вважається щорічно продовженим на наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

У додатку № 2 до договору про постачання електричної енергії визначено балансову належність електромереж та установок, згідно з якою: ПС "Грушівська - 150" належить постачальнику, а ПС "Басанка-1" - споживачу.

19.04.2018 набрала чинності постанова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" № 312 від 14.03.2018 (далі - Правила, ПРРЕЕ).

Пунктом 2 постанови НКРЕКП "Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії" № 312 від 14.03.2018 передбачено, що укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Відповідно до абзацу другого пункту 6 Постанови НКРЕКП № 312 від 19.04.2018 після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо.

Згідно з наявною у матеріалах справи заявою-приєднання до умов договору про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, поданою акціонерним товариством "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" 27.11.2018 акціонерному товариству "ДТЕК Дніпровські електромережі", позивач приєднався до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, який встановлює порядок та умови розподілу (передачі) електричної енергії споживачам як послуги оператора системи розподілу (далі - договір з розподілу електричної енергії.

Умови цього договору розроблені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 14.03.2018 № 312 (п. 1.2 договору з розподілу електричної енергії).

Додатком № 2 до договору з розподілу електричної енергії є паспорти точки/точок розподілу електричної енергії від 03.09.2019, відповідно до яких об`єктами споживача є:

- МГОК Л-Бас-31 від ПС Грушівська - 150/35/6кВ ВЕМ (м.Марганець, вул.Промислова) приєднаною потужністю - 19100,0 кВт, дозволеною потужністю 3020,0 кВт;

- Л-352 п/ст. Руднична 35/6 (м.Марганець, вул.Промислова) приєднаною потужністю - 32700,0 кВт, дозволеною потужністю 150,0 кВт;

- МГОК Л-356ПС Грушівка-1 35/6 кВ НЭС (м.Марганець, вул.Промислова), приєднаною потужністю - 20200 кВт, дозволеною потужністю 1793 кВт;

- МГОК Л-357ПС Грушівка-2 35/6 кВ (м.Марганець, вул.Промислова) приєднаною потужністю - 15600,0 кВт, дозволеною потужністю 3400,0 кВт;

- МГОК Л-Шах-31 від Грушівська - 150/35/6кВ ВЕМ (м.Марганець, вул.Промислова) приєднаною потужністю - 12800,0 кВт, дозволеною потужністю 2020,0 кВт;

- МГОК Л-Шах-32 від ПС Грушівська - 35кВ ВЕМ (м.Марганець, вул.Промислова) приєднаною потужністю - 28400,0 кВт, дозволеною потужністю 5900,0 кВт;

- МГОК Маріївська ТСН-2 (м.Марганець, вул.Промислова), приєднаною потужністю - 100,0 кВт, дозволеною потужністю 4,0 кВт;

- МГОК Л-Бас-32 від ПС Грушівська - 150/35/6кВ ВЕМ (м.Марганець, вул.Промислова) приєднаною потужністю - 15600,0 кВт, дозволеною потужністю 900,0 кВт;

- Л-355 А п/ст. Руднична 35/6 (резерв Л352) (м.Марганець, вул.Промислова) приєднаною потужністю - 32700,0 кВт, дозволеною потужністю 150,0 кВт.

Загальна дозволена споживачу потужність за паспортами точок розподілу електричної енергії від 03.09.2019 становить 17337 кВт (3020+150+1793+3400+2020+5900+4+900+150).

Позивач звернувся до відповідача із заявою про приєднання електроустановки певної потужності від 23.12.2019, яка була зареєстрована відповідачем 24.12.2019 за вхідним №100850333.

Зміст вказаної заяви свідчить про те, що позивач просив змінити технічні параметри, а саме збільшити йому до 9520 кВт існуючу дозволену відповідно до умов публічного договору з розподілу електричної енергії від 01.01.2019 потужність - 3020 кВт на об`єкті: п/ст. "Басанка-1", розташованому: Л-Бас-31, за існуючою схемою, Томаківський р-н; функціональне призначення - електропостачання промислових підприємств.

За результатом розгляду заяви акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" № 100850333 від 24.12.2019 відповідач (далі також - оператор системи розподілу, ОСР) направив позивачу пропозицію № 933/1001 від 10.01.2020 укласти договір про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020. До пропозиції укласти договір відповідачем було додано: проєкт договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 у 2-х примірниках; додаток № 1 "Технічні умови № від 10.01.2020" до цього договору у 2-х примірниках; додаткову угоду № 1 до договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 у 2-х примірниках; рахунок № 95279981 від 10.01.2020 за складову плати за приєднання потужності.

Позивач акцептував пропозицію відповідача та підписав 25.02.2020 направлений йому проєкт договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 з додатком №1 "Технічні умови нестандартного приєднання до електричних мереж електроустановок № ".

Загальними положеннями договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 (далі - договір № ) передбачено, що за цим договором до електричних мереж виконавця послуг приєднується: ПС "Басанка-1", АТ "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат", місце розташування об`єкта замовника: Дніпропетровська область, Томаківський район, територія Новокиївської сільської ради, Л-Бас-31 (п.1.1 договору №).

Місце (точка) забезпечення потужності об`єкта замовника встановлюється на: І, ІІ с.ш. 35 кВ ПС 150/35/6 "Грушівська-150" АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" (п. 1.2 договору №).

Точка приєднання (межа балансової належності об`єкта замовника встановлюється на: існуюча, на відстані одного метра проводів та тросів повітряної лінії 35 кВ "Л-Бас-31" від натяжних затискачів ізолюючих гірлянд ПС "Грушівська-150" в напрямку лінії (п.1.3 договору №).

Тип нестандартного приєднання об`єкта замовника: нестандартне приєднання з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником (п.1.4 договору № ).

Згідно з пунктом 2.1 договору № виконавець послуг (АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі") забезпечує приєднання електроустановок об`єкта замовника (АТ "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат") (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) до електричних мереж системи розподілу відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору.

За умовами пункту 2.2 договору № замовник оплачує виконавцю послуг вартість приєднання до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору.

Відповідно до пункту 3.1 договору виконавець послуг зобов`язаний:

- надати замовнику необхідні вихідні дані для проєктування та визначити найближчу точку відповідного ступеня напруги в існуючих (діючих) електричних мережах (повітряна лінія, трансформаторна підстанція або розподільний пункт) виконавця послуг, від якої має проєктуватися лінійна частина приєднання до точки приєднання електроустановок замовника (у випадку проєктування лінійної частини приєднання замовником);

- розпочати (після виконання замовником зобов`язань щодо авансової оплати в розмірі 20 відсотків плати, визначеної пунктом 4.1 цього договору) в установленому порядку приєднання об`єкта (електроустановок) замовника до електричних мереж системи розподілу; забезпечити в установленому порядку приєднання (будівництво та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від місця забезпечення потужності до точки приєднання) об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу у строки, встановлені цим договором, після виконання замовником зобов`язань, визначених підпунктами 3.2.1-3.2.4 пункту 3.2 цього договору;

- здійснити первинне підключення електроустановок замовника з метою проведення випробувань електрообладнання схеми зовнішнього електрозабезпечення електроустановок замовника та підключити електроустановки замовника до електричних мереж системи розподілу після виконання замовником зобов`язань, визначених підпунктом 3.2.5 пункту 3.2 цього договору, у тому числі повної (стовідсоткової) оплати послуги з приєднання, впродовж 5 робочих днів від дати отримання заяви замовника або впродовж 10 робочих днів, якщо підключення потребує припинення електропостачання інших користувачів, після виконання сторонами умов цього договору та укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії (або внесення змін до діючих договорів).

Замовник на підставі пункту 3.2 договору № зобов`язаний:

- оплатити на умовах цього договору вартість наданих виконавцем послуг з приєднання електроустановок замовника в точці приєднання;

- розробити на підставі технічних умов від 10.01.2020 № , що є невід`ємним додатком до цього договору, проєктну документацію щодо будівництва (реконструкції, технічного переоснащення) електричних мереж внутрішнього електрозабезпечення (у межах земельної ділянки замовника) електроустановок замовника від точки приєднання до об`єкта замовника та щодо безпеки електропостачання;

- розробити на підставі технічних умов від 10.01.2020 № , що є невід`ємним додатком до цього договору, проєктну документацію щодо будівництва (реконструкції, технічного переоснащення) електричних мереж лінійної частини приєднання, внутрішнього електрозабезпечення (у межах земельної ділянки замовника) електроустановок замовника від приєднання до об`єкта замовника, щодо безпеки електропостачання та влаштування вузла комерційного обліку електричної енергії. Проектування лінійної частини приєднання вилучається з обсягу робіт, що виконуються виконавцем послуг;

- погодити розроблену на виконання підпункту 3.2.2 пункту 3.2 цього договору проектну документацію з виконавцем послуг на відповідність вимогам технічних умов від 10.01.2020 №, що є невід`ємним додатком до цього договору. Передати виконавцю послуг проектну документацію на лінійну частину приєднання у 4 примірниках для виконання ним зобов`язань за договором;

- здійснити будівництво (реконструкцію, технічне переоснащення) електроустановок внутрішнього електрозабезпечення відповідно до узгодженої проєктної документації;

- ввести в експлуатацію в порядку, встановленому законодавством у сфері містобудування, власний об`єкт та електричні мережі внутрішнього електрозабезпечення електроустановок замовника (у межах земельної ділянки замовника), надавши виконавцю послуг документи, що підтверджують готовність до експлуатації електроустановок об`єкта замовника.

Пунктом 4.1 договору № передбачено, що на дату укладення цього договору складова плати за приєднання потужності становить 10054200,00 грн (з ПДВ).

На дату укладення цього договору плата за приєднання передбачає:

- складову плати за приєднання потужності;

- складову плати за створення електричних мереж лінійної частини приєднання, що буде визначена до розробленої замовником та погодженої виконавцем послуг проєктної документації щодо будівництва електричних мереж лінійної частини приєднання (від точки забезпечення потужності до точки приєднання електроустановок замовника).

Вартість послуги з приєднання визначається додатковою угодою до цього договору та буде визначена відповідно до проєктної документації щодо будівництва електричних мереж лінійної частини приєднання з урахуванням складової плати за приєднання потужності.

Відповідно до пункту 4.2 договору № оплата вартості послуги з приєднання здійснюється в такому порядку: оплата в розмірі 20 відсотків плати за приєднання потужності, визначеної пунктом 4.1 цього договору, протягом 5 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня від дати підписання цього договору сторонами; оплата в розмірі 60 відсотків плати за приєднання потужності, визначеної пунктом 4.1 цього договору та 100 відсотків плати за створення електричних мереж лінійної частини приєднання, протягом 5 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня від дати узгодження з усіма заінтересованими сторонами розробленої виконавцем послуг проєктної документації; остаточний розрахунок у розмірі 20 відсотків плати за приєднання потужності, визначеної пунктом 4.1 цього договору, протягом 5 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня після надання послуги з приєднання, що підтверджується підписанням сторонами двох примірників акта про надання послуги з приєднання до електричних мереж системи розподілу (далі - акт).

Виконавець послуг зобов`язаний надати замовнику рахунок на сплату за приєднання не пізніше 3 робочих днів, починаючи з наступного робочого дня від дати укладення цього договору у встановленому законодавством порядку (п.4.3 договору № ).

Згідно з пунктом 7.1 договору № цей договір набирає чинності від дати його підписання і діє до повного виконання сторонами передбачених ним зобов`язань, але не довше ніж до 31.12.2020.

У пункті 8.1 договору № визначено, що фактом виконання зобов`язання виконавця послуг з приєднання до електричних мереж системи розподілу об`єкта замовника (будівництво електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення від точки забезпечення потужності до точки приєднання) сторони вважатимуть підписання сторонами акта.

Акт може бути також оформлений сторонами цього договору після подання робочої напруги та випробувань електрообладнання замовника або обладнання зовнішнього електрозабезпечення замовника (п. 8.2 договору №).

Відповідно до пункту 8.3 договору № перелік його невід`ємних додатків становлять: додаток №1: Технічні умови нестандартного приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктуванням лінійної складової замовником № від 10.01.2020; додаток №2: Розрахунок величини плати за лінійну частину приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктуванням лінійної складової замовником № від 10.01.2020; додаток №3: Технічне рішення з робочого проєкту електропостачання (укладається після розгляду проєктної документації).

Додатковою угодою № 2 від 15.02.2020 до договору № сторони дійшли згоди внести зміни до пункту 7.1 цього договору, виклавши його в наступній редакції: "Цей договір набирає чинності з моменту його підписання та скріплення печатками сторін і діє до повного виконання сторонами передбачених ним зобов`язань, але не довше ніж до 01.07.2021. ".

У додатковій угоді №3 від 15.02.2021 до договору № сторони визначили, що відповідно до проєктно-кошторисної документації та з урахуванням проведення заходів із закупівлі матеріалів та обладнання з дотриманням норм Закону України "Про публічні закупівлі" строк надання послуги з приєднання об`єкту становить 30.04.2021.

На виконання умов договору позивач перерахував відповідачу попередню оплату (авансові платежі) 26.02.2020 - 2010840,00 грн та 09.10.2020 - 6032520,00 грн, що підтверджується виписками по рахунку АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" в АТ "Ощадбанк".

Після виконання позивачем зобов`язань щодо авансової оплати, визначеної пунктом 4.1 цього договору №, відповідач приступив до виконання своїх договірних зобов`язань з підготовки до приєднання та приєднання об`єкта (електроустановок) замовника до електричних мереж системи розподілу.

Так, 22.04.2020 між АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі", як замовником та фізичною особою-підприємцем Косормигіним Дмитром Олександровичем, як підрядником було укладено договір № 8491-ДнОЭ на виконання проєктно-вишукувальних робіт з організації приєднання об`єктів до електричних мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" (далі - договір № 8491-ДнОЭ), за умовами пункту 1.1 якого підрядник зобов`язався у 2020 році за завданням замовника виконати на свій ризик та своїми силами роботи, зазначені в пункті 1.2 договору, а замовник - прийняти й оплатити виконані роботи.

Найменування робіт: проєктно - вишукувальні роботи з організації приєднання об`єктів до електричних мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" (п.1.2 договору № 8491-ДнОЭ).

Строк виконання робіт - не пізніше 31.12.2020 (п. 5.1 договору № 8491-ДнОЭ).

У пункті 3.1 договору №8491-ДнОЭ визначено ціну цього договору, яка на дату його укладення є орієнтовною та дорівнює ціні проєктно-вишукувальних робіт, визначеній на підставі зведеного кошторису та кошторисної документації до нього (додаток 1 до договору) та становить 582027,63 грн без ПДВ.

У матеріалах справи містяться підписані сторонами договору № 8491-ДнОЭ: договірна ціна і Зведений кошторис № 1903 на проєктно-вишукувальні роботи з організації приєднання об`єктів до мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" у межах Криворізького, Криничанського, Магдалинівського та Широківського РЕМ на суму 582027,63 грн; кошториси на проектні роботи і на виконання робіт №№ 1, 2-1, 3, 4, 5, 6; акт № б/н від 28.10.2020 здачі-приймання виконаних проєктно-вишукувальних робіт до договору № 8491-ДнОЭ, додаткова угода № 2 від 19.05.2020 на суму 220174,58 грн.

11.11.2022 між АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі," як замовником та приватним підприємством "Електро-технічна лабораторія", як підрядником укладено договір підряду №9188-ДнОЭ (далі - договір № 9188-ДнОЭ), згідно з пунктом 1.1 якого замовник доручає, а підрядник зобов`язується виконати роботи (код робіт згідно державного класифікатора продукції та послуг: 42.22.) з будівництва/реконструкції Технічне переоснащення мережі 35 кВ ПС 150/35/6 "Грушівська-150" у зв`язку зі збільшенням розрахункового навантаження ПС Басанка-1" АТ "Марганецький ГЗК", Дніпропетровська обл., Томаківський район, територія Новокиївської сільської ради, а замовник приймає та оплачує належним чином виконані роботи.

Відповідно до пункту 2.1 договору № 9188-ДнОЭ договірна ціна робіт визначається на основі кошторису, що є невід`ємною частиною договору (додаток №2 до договору) і становить 4866043,34 грн, у тому числі ПДВ.

За змістом пункту 3.2 договору № 9188-ДнОЭ строк виконання робіт, початок та закінчення робіт/етапів робіт визначаються календарним графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору (Додаток № 3 до договору).

У матеріалах справи містяться підписані сторонами договору № 9188-ДнОЭ додатки до цього договору: №1 - угода про дотримання Політики інформаційної безпеки", №2 - договірна ціна на суму 4866043,34 грн, №3 - календарний графік, №4 - завдання на виконання робіт, а також затверджені сторонами кошториси на виконання робіт з технічного переоснащення мережі 35 кВ ПС 15/35/6 "Грушівська-150" у зв`язку зі збільшенням розрахункового навантаження ПС "Басанка-1" АТ "Марганецький ГЗК", Дніпропетровська обл., Томаківський район, територія Новокиївської сільської ради: об`єктний кошторис №02-01, локальний кошторис на будівельні роботи №02-01-01, локальний кошторис на придбавання устаткування, меблів та інвентарю №02-01-02, локальний кошторис на будівельні роботи №02-01-03, локальний кошторис на придбання устаткування, меблів та інвентарю №02-01-04, локальний кошторис на будівельні роботи № 02-01-05, локальний кошторис напридбання устаткування, меблів та інвентарю № 02-01-06, локальний кошторис на будівельні роботи №02-01-07, локальний кошторис на придбання устаткування, меблів та інвентарю №02-01-08, локальний кошторис на придбання устаткування, меблів та інвентарю №02-01-09, локальний кошторис на будівельні роботи №02-01-10, локальний кошторис на пусконалагоджувальні роботи №02-01-11, локальний кошторис на пусконалагоджувальні роботи №02-01-12, локальний кошторис на пусконалагоджувальні роботи №02-01-13, локальний кошторис на пусконалагоджувальні роботи №02-01-14.

За актом №1 приймання будівельних робіт за квітень 2021 року до договору № 9188-ДнОЭ підрядник передав, а замовник (відповідач) прийняв виконані будівельні роботи з технічного переоснащення мережі 35 кВ ПС 15/35/6 "Грушівська-150" у зв`язку зі збільшенням розрахункового навантаження ПС "Басанка-1" АТ "Марганецький ГЗК", Дніпропетровська обл., Томаківський район, територія Новокиївської сільської ради на суму 2634398,08 грн.

АТ "Марганецький ГЗК" 10.06.2021 звернулося до АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" з листом № 2351/1 від 10.06.2021, яким запропонувало підписати додаткову угоду до договору розподілу електричної енергії щодо залучення додатку № 2 (паспорт) до цього договору по ПС "Грушівська-150" та погодити паспорти точок розподілу за рівнем напруги 35 кВ, оформлені відповідно до умов чинного до 01.01.2019 акта розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, який є додатком № 2 до договору постачання електричної енергії від 22.05.2008 № 163/7/07, для врегулювання питання щодо узгодження технічних параметрів точки підключення.

АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" 01.11.2021 надало АТ "Марганецький ГЗК" на перераховані 9 об`єктів, у тому числі Л-Бас-31, паспорт точки/точок розподілу електричної енергії ПС "Грушівська-150", який є додатком № 2 до договору з розподілу електричної енергії (далі - паспорт від 01.11.2021).

Відповідно до наданого відповідачем паспорту від 01.11.2021 на ПС "Грушівська-150", який включає всі 9 об`єктів споживача, в тому числі Л-Бас-31, дозволена потужність становить 17187,0 кВт.

Позивач зазначає, що за результатом проведеного ним моніторингу та аналізу даних автоматизованої системи контролю та обліку електроенергії (АСКОЕ) щодо рівня досягнутих потужностей за всіма перерахованими дев`ятьма об`єктами, включаючи Л-Бас-31, за період із жовтня 2020 року по жовтень 2021 року, тобто до видачі паспорту від 01.11.2021, встановлено, що середній щомісячний рівень потужностей становить 16064,15 кВт, який не перевищує дозволену за паспортом від 01.11.2021 потужність 17187,0 кВт.

Відтак позивач вважає, що відповідач, укладаючи договір про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020, був із самого початку (з моменту направлення пропозиції укласти договір) обізнаний та усвідомлював відсутність необхідності його укладення, що суперечить чинному законодавству та інтересам позивача та свідчить про те, що укладений договір не був спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Наведені обставини позивач вважає підставою для визнання договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 недійсним, з чим не погоджується відповідач, що й зумовило виникнення даного спору.

4.3 Позиція апеляційного господарського суду у справі

Імперативними приписами статті 269 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення присутніх учасників справи, дослідивши наведені в апеляційній скарзі доводи та подані заперечення, перевіривши встановлені на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права, колегія суддів апеляційного суду вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Приписами ст.55 Конституції України гарантовано право кожного на захист прав і свобод в судовому порядку.

Відповідно до ч.1 ст.15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду відповідно до частини першої статті 16 Цивільного кодексу України.

У вказаній нормі матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

Під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду.

Позивач звертаючись до суду з позовом самостійно визначає у позовній заяві, яке його право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. У свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом на розгляд якого передано спір крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги (аналогічний правовий висновок викладено у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 19.09.2019 у справі № 924/831/17).

Позивач звернувся до господарського суду із вимогою про визнання недійсним договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020.

За змістом ст.11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини, інші юридичні факти.

Згідно з частиною першою статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін (частина четверта цієї ж статті).

Відповідно до законодавчого визначення правочином є, перш за все, вольова дія суб`єктів цивільного права, що характеризує внутрішнє суб`єктивне бажання особи досягти певних цивільно-правових результатів - набути, змінити або припинити цивільні права та обов`язки. Здійснення правочину законодавством може пов`язуватися з проведенням певних підготовчих дій учасниками правочину, однак сутністю правочину є його спрямованість, наявність вольової дії, що полягає у згоді сторін взяти на себе певні обов`язки. У двосторонньому правочині волевиявлення повинно бути взаємним, двостороннім і спрямованим на досягнення певної мети.

Частиною першою статті 180 Господарського кодексу України передбачено, що зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Відповідно до частини першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Частиною 3 статті 215 Цивільного кодексу України визначено, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Недійсність правочину зумовлюється наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб`єктивного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Отже, позивачем при зверненні до суду з вимогами про визнання договору (договорів) недійсним повинно бути доведено наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними, а також наявність у позивача порушеного права чи інтересу в результаті укладення спірного правочину (правочинів).

Згідно з частинами першою, другою статті 234 Цивільного кодексу України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним.

Фіктивний правочин характеризується тим, що сторони вчиняють такий правочин лише "про людське око", знаючи заздалегідь, що він не буде виконаним; вчиняючи фіктивний правочин, сторони мають інші цілі, ніж ті, що передбачені правочином. Фіктивним може бути визнаний будь-який правочин, якщо він не має на меті встановлення правових наслідків, які встановлені законом для цього виду правочину.

Для визнання правочину фіктивним суди повинні встановити наявність умислу в усіх сторін правочину. При цьому необхідно враховувати, що саме по собі невиконання правочину сторонами не означає, що укладено фіктивний правочин. Якщо сторонами не вчинено будь-яких дій на виконання такого правочину, суд ухвалює рішення про визнання правочину недійсним без застосування будь-яких наслідків.

У фіктивних правочинах внутрішня воля сторін не відповідає зовнішньому її прояву, тобто обидві сторони, вчиняючи фіктивний правочин, знають заздалегідь, що він не буде виконаний, тобто мають інші цілі, ніж передбачені правочином. Такий правочин завжди укладається умисно.

Основними ознаками фіктивного правочину є: введення в оману (до або в момент укладення угоди) третьої особи щодо фактичних обставин правочину або дійсних намірів учасників; свідомий намір невиконання зобов`язань договору; приховування справжніх намірів учасників правочину.

Укладення договору, який за своїм змістом суперечить вимогам закону, оскільки не спрямований на реальне настання обумовлених ним правових наслідків, є порушенням частин 1 та 5 статті 203 Цивільного кодексу України, що за правилами статті 215 цього Кодексу є підставою для визнання його недійсним відповідно до статті 234 Цивільного кодексу України.

Як на підставу щодо визнання правочину недійсним позивач посилається на відсутність в момент вчинення оспорюваного правочину волі його учасників на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Позивач вважає, що відповідач, укладаючи договір про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020, з моменту направлення пропозиції укласти цей договір був обізнаний та усвідомлював відсутність необхідності його укладення, що, на думку позивача, свідчить про неспрямованість оспорюваного договору на реальне настання обумовлених ним правових наслідків.

Судом першої інстанції правомірно враховано, що взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 312.

Пунктом 1.1.2 ПРРЕЕ визначено, що дозволеною (договірною) потужністю є максимальна величина потужності, дозволена до використання в будь-який час за кожним об`єктом споживача відповідно до умов договору споживача про розподіл (передачу) електричної енергії, набута на підставі виконання договору про приєднання до електричних мереж або у результаті набуття права власності чи користування на об`єкт (об`єкти).

Пунктом 5.5.5 ПРРЕЕ передбачено, що споживач електричної енергії зобов`язаний узгоджувати з оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Зміст позовної заяви свідчить про те, що у позивача виникла необхідність збільшити потужність на 6500 кВт по об`єкту МГОК Л-Бас-31 від ПС Грушівська - 150/35/6кВ ВЕМ (дозволена потужність - 3020,0 кВт), тобто змінити технічні параметри електроустановки, у зв`язку з чим останній звернувся до АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" із заявою про приєднання електроустановки певної потужності вх.№ 100850333 від 24.12.2019.

Відносини, які виникають під час зміни технічних параметрів електроустановок замовників врегульовані розділом 4 Кодексу систем розподілу, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 310.

Відповідно до пункту 2.1 Кодексу систем розподілу нестандартне приєднання - приєднання до електричних мереж електроустановки, за умов приєднання якої ступені напруги в точці приєднання та точці забезпечення потужності не збігаються та/або за умови перевищення числових значень для стандартного приєднання, приєднання до електричних мереж суб`єкта господарювання, який не є ОСР.

Згідно з пунктом 4.1.2 розділу 4 Кодексу систем розподілу ОСР (оператор системи розподілу) не має права відмовити в приєднанні електроустановок замовника до системи розподілу за умови дотримання замовником вимог цього розділу.

Послуга з нестандартного приєднання надається на підставі типового договору про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу "під ключ" або з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником, який є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України за відповідною типовою формою, наведеною в додатку 2 до цього Кодексу (далі - договір про нестандартне приєднання).

Замовник звертається до ОСР із заявою про приєднання електроустановки (електроустановок) певної потужності до електричних мереж системи розподілу (далі - заява про приєднання), типова форма якої наведена в додатку 3 до цього Кодексу. У заяві замовник має вказати про свій намір або його відсутність щодо самостійного проєктування лінійної частини приєднання (п.4.4.1 розділу 4 Кодексу систем розподілу).

Відповідно до пункту 4.4.6 розділу 4 Кодексу систем розподілу для нестандартного приєднання з проєктуванням лінійної частини замовником ОСР направляє замовнику в зазначений ним спосіб технічні умови на приєднання разом з розрахунком вартості плати за приєднання до електричних мереж за потужність та рахунком на оплату плати за приєднання за потужність згідно з умовами договору.

Рахунок на оплату має містити виключно вартість надання послуги з приєднання згідно з умовами договору.

Технічні умови викладаються у вигляді єдиного документа та мають містити ідентифікатор, яким є унікальний набір даних (послідовність символів), що присвоюється автоматично програмними засобами інформаційно-телекомунікаційних систем ОСР. Ідентифікатор за формою додатка 6 до цього Кодексу має містити інформацію щодо номера технічних умов, дати видачі технічних умов, типу електроустановки, порядкового номера ОСР, маркування територіальної одиниці ОСР, до електричних мереж якої приєднується замовник, типу приєднання (стандартне приєднання; нестандартне приєднання "під ключ"; нестандартне приєднання з проєктуванням лінійної частини замовником), інформацію щодо внесення змін тощо (пункт 4.5.2 розділу 4 Кодексу систем розподілу).

Пунктом 4.5.6 розділу 4 Кодексу систем розподілу визначено, що технічні умови на нестандартне приєднання разом із розрахунком вартості плати за приєднання до електричних мереж та рахунком на оплату вартості послуги з приєднання надаються замовнику не пізніше 10 робочих днів починаючи з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви про приєднання та 20 робочих днів у разі необхідності їх погодження з ОСП або іншими суб`єктами господарювання (крім ОСП) у випадках, передбачених пунктом 4.1.29 глави 4.1 цього розділу.

Договір про приєднання вважається укладеним з дати подання замовником належним чином оформленої заяви про приєднання та документів, що додаються до неї.

Договори про приєднання, передбачені пунктами 4.1.11 та 4.1.29 глави 4.1 цього розділу, вважаються укладеними після їх підписання сторонами.

Якщо замовник не оплатив послугу з нестандартного приєднання протягом 20 днів, такий договір вважається не укладеним, а технічні умови такими, що не набрали чинності.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач, отримавши заяву позивача про приєднання електроустановки певної потужності до електричних мереж системи розподілу, на виконання приписів розділу 4 Кодексу систем розподілу направив йому пропозицію №933/1001 від 10.01.2020 укласти договір про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 із доданими до пропозиції проєктом договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 у 2-х примірниках, додатком № 1 "Технічні умови № від 10.01.2020" до цього договору у 2-х примірниках; додатковою угодою № 1 до договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 у 2-х примірниках, рахунком № 95279981 від 10.01.2020 за складову плати за приєднання потужності.

Позивач акцептував пропозицію відповідача та підписав 25.02.2020 направлений йому проєкт договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 з додатком №1 "Технічні умови нестандартного приєднання до електричних мереж електроустановок №".

Факт укладення договору про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 10.01.2020 сторонами не оспорюється.

Місцевим господарським судом встановлено та не спростовано учасниками справи, що у подальшому сторони вчиняли дії на виконання зобов`язань за цим договором. Так, позивачем було здійснено два етапи авансових платежів (попередньої оплати). Відповідачем після виконання позивачем зобов`язань щодо авансової оплати вчинено дії, спрямовані на приєднання об`єкта позивача до електричних мереж системи розподілу, а саме укладено з третіми особами договори №8491-ДнОЭ від 22.04.2020 на виконання проєктно-вишукувальних робіт з організації приєднання об`єктів до електричних мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі" та №9188-ДнОЭ від 11.11.2020 на виконання робіт з технічного переоснащення мережі 35 кВ ПС 150/35/6 "Грушівська-150" у зв`язку зі збільшенням розрахункового навантаження "ПС Басанка-1" АТ "Марганецький ГЗК", Дніпропетровська обл., Томаківський район, територія Новокиївської сільської ради.

Виконання робіт за вказаними договорами підтверджується наявними у матеріалах справи актами № б/н від 28.10.2020 здачі-приймання виконаних проєктно-вишукувальних робіт до договору № 8491-ДнОЭ на суму 220174,58 грн та № 1 приймання будівельних робіт за квітень 2021 року до договору № 9188-ДнОЭ на суму 2634398,08 грн.

Відтак матеріалами справи підтверджується, що дії, які вчинені сторонами до моменту укладення оспорюваного договору, так і ті, що вчинялися після його укладення, були спрямовані на настання правових наслідків, визначених цим договором, а саме на зміну технічних параметрів електроустановки позивача шляхом збільшення дозволеної йому договірної потужності об`єкта ПС "Басанка-1" від ПС 150/35/6 "Грушівська-150" з 3020 кВт до 9520 кВт, що потребує нестандартного приєднання.

Доказів невідповідності внутрішньої волі сторін договору її зовнішньому прояву, наявності у відповідача інших цілей, ніж ті, що передбачені оспорюваним договором, позивачем суду не надано.

Отже, наведені обставини виключають кваліфікацію такого правочину як фіктивного на підставі статті 234 Цивільного кодексу України, адже прагнення сторін були реалізовані, тоді як фіктивний правочин характеризується тим, що сторони вчиняють його лише для вигляду, знаючи заздалегідь, що він не буде виконаний.

З урахуванням наведеного, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що позивачем у передбаченому законом порядку не доведено тих обставин, на які він посилається як на підставу своїх вимог, у зв`язку з чим правові підстави для задоволення позову відсутні.

Посилання скаржника щодо проведення ним моніторингу та аналізу даних автоматизованої системи контролю та обліку електроенергії, встановленої на об`єктах підприємства, щодо рівня досягнутих потужностей по дев`яти об`єктах, вказаних у позовній заяві, є безпідставним, оскільки позивачем не надано належних та допустимих доказів в підтвердження зазначених обставин.

Крім того, колегія суддів звертає увагу, що позивач здійснював моніторинг щодо рівня досягнутих потужностей по дев`яти об`єктах, включаючи "Л-Бас-31" від ПС "Грушівська-150".

У паспорті точок розподілу електричної енергії від 01.11.2021 зазначена сумарна величина дозволеної договірної потужності, яка відповідає сумі величини дозволеної договірної потужності, що наведені у паспортах точок розподілу електричної енергії на дев`ять об`єктів, зазначених позивачем у позовній заяві.

Водночас, осорюваний парвочин укладено на збільшення величини потужності, замовленої до приєднання до 9 520,0 кВт, лише на один об`єкт "Л-Бас-31" від ПС "Грушівська-150" АТ "Марганецький гірничо-збагачувальний комібнат". Спірним договором не передбачено збільшення велични потужності по іншим 8 об`єктам, на які посилається позивач у позовній.

Суд апеляційної інстанції відхиляє доводи скаржника щодо усвідомлення відповідачем відсутності необхідності укладення оспорюваного договору з огляду на те, що середній щомісячний рівень споживання електроустановками споживача електроенергії не перевищує загальної величини дозволеної йому потужності за всіма підключеними об`єктами, оскільки величини дозволеної потужності кожного з дев`яти об`єктів позивача були йому відомі з паспортів точки/точок розподілу електричної енергії від 03.09.2019, що є додатком № 2 до договору з розподілу електричної енергії, так само як і рівень споживання електроенергії по кожному з об`єктів.

Таким чином, саме позивач мав усвідомлювати необхідність або її відсутність у збільшенні йому дозволеної договірної потужності та наслідки звернення до оператора системи з відповідною заявою, з огляду на те, що це його правом як споживача.

Апеляційний господарський суд вважає безпідставними посилання позивача на формальність договорів, укладених відповідачем із третіми особами на виконання умов оспорюваного договору та неналежність доказів, наданих відповідачем на підтвердження виконання цих договорів.

Так, положеннями статті 204 Цивільного кодексу України унормовано, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.11.2018 у справі №2-1383/2010 зроблено висновок, що стаття 204 Цивільного кодексу України закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили. У разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а обов`язки, що виникли внаслідок укладення договору, підлягають виконанню.

Матеріали справи не містять, а позивачем не надано доказів визнання недійсними у передбаченому законом порядку договорів № 8491-ДнОЭ від 22.04.2020 та № 9188-ДнОЭ від 11.11.2020.

Місцевий господарський суд правомірно зазначив, що недоліки у первинних документах, складених на виконання цих договорів, про які зазначає позивач, у розумінні Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні" є неістотними, що, в свою чергу, не ставить під сумнів господарські операції в аспекті їх достовірності.

Щодо доводів скаржника про відсутність підписаного сторонами відповідно до пункту 8.1 оспорюваного договору акта, яким підтверджується факт виконання зобов`язань відповідача (виконавця) з приєднання до електричних мереж системи розподілу об`єкта замовника, колегія суддів враховує, що що за загальним правилом невиконання чи неналежне виконання правочину не тягне за собою правових наслідків у вигляді визнання правочину недійсним. У такому разі заінтересована сторона має право вимагати розірвання договору або застосування інших передбачених законом наслідків, відмінних від визнання правочину недійсним.

Законом України від 20.09.2019 №132-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", було внесено зміни до Господарського процесуального кодексу України та змінено назву статті 79 цього кодексу з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції з фактичним впровадженням у господарський процес стандарту доказування "вірогідність доказів".

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати саме ту їх кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

За результатами аналізу всіх наявних у справі доказів в їх сукупності, колегія суддів приходить до висновку, що докази щодо недоведення укладення між сторонами фіктивного правочину, є більш вірогідними, ніж докази надані на їх спростування.

З урахуванням наведеного, приймаючи до уваги те, що позивачем не надано доказів невідповідності внутрішньої волі сторін договору її зовнішньому прояву, наявності у відповідача інших цілей, ніж ті, що передбачені оспорюваним договором, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у судових рішеннях, питання вичерпності висновків суду, суд апеляційної інстанції враховує висновки Європейського Суду з прав людини у справі Проніна проти України (Рішення ЄСПЛ від 18.07.2006). Зокрема, ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У даній справі суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що скаржникам було надано вичерпну відповідь на всі істотні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин, а доводи, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують обґрунтованих та правомірних висновків суду першої інстанції.

4.4 Висновки апеляційного господарського суду за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що суд першої інстанції повно з`ясував обставини справи і дав їм правильну юридичну оцінку. Порушень чи неправильного застосування норм матеріального чи процесуального права під час ухвалення рішення в оскаржуваній частині судом апеляційної інстанції не встановлено. В зв`язку з цим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення суду першої інстанції має бути залишене без змін.

4.5 Розподіл судових витрат

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст.ст.269,275,276,281-283 Господарського процесуального кодексу України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні апеляційної скарги акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" відмовити.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 04.10.2022 у справі №904/17/22 залишити без змін.

Судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на скаржника.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку.

Постанова складена у повному обсязі 14.12.2022.

Головуючий суддя В.О.Кузнецов

Судді Л.А.Коваль

В.Ф.Мороз