ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2022м. ХарківСправа № 922/5121/21

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Прохорова С.А.

при секретарі судового засідання Яковенко Ю.В.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури (30400, Хмельницька область, м. Шепетівка, вул. Сергія Оврашка, 43) в інтересах держави, в особі Ямпільської селищної ради (30231, Хмельницька область, Шепетівський район, смт. Ямпіль, вул. Чернавіна, 52А, ) за участю Прокуратури Харківської області (61050, м. Харків, вул. Б. Хмельницького,4)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІС ГРУПП ЛТД" (04119, м. Київ, вул. Зоологічна, 4-а, )
про визнання недійсними угод до договору та стягнення коштів
за участю :

прокурора - Хряк О. О. (посвідчення)

позивача - не з`явився

відповідача - не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Шепетівської окружної прокуратури звернувся до Господарського суду Харківської області з позовом в інтересах держави в особі Ямпільської селищної ради (позивач) Товариства з обмеженою відповідальністю "СЕРВІС ГРУПП ЛТД" (відповідач) в якому просить суд :

1. Визнати недійсною додаткову угоду № 2 від 22.01.2021, якою внесено зміни до договору про постачання природного газу № 83/21 від 24.12.2020, укладеного між Ямпільською селищною радою і ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД".

2. Визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 25.01.2021, якою внесено зміни до договору про постачання природного газу № 83/21 від 24.12.2020, укладеного між Ямпільською селищною радою і ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД".

3. Визнати недійсною додаткову угоду № 4 від 27.01.2021, якою внесено зміни до договору про постачання природного газу № 83/21 від 24.12.2020, укладеного між Ямпільською селищною радою і ТОВ ""СЕРВІС ГРУПП ЛТД".

4. Визнати недійсною додаткову угоду № 5 від 22.04.2021, якою внесено зміни до договору про постачання природного газу № 83/21 від 24.12.2020, укладеного між Ямпільською селищною радою і ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД".

5. Стягнути з ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД" на користь Ямпільської селищної ради надмірно сплачені кошти за природній газ в сумі 110 435 гривень 80 копійок.

6. Стягнути з ТОВ ""СЕРВІС ГРУПП ЛТД" на користь Хмельницької обласної прокуратури судовий збір в сумі 11 350 гривень, сплачений за подачу даного позову.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу від 28.12.2021 здійснено автоматичний розподіл зазначеної заяви між суддями, присвоєно їй єдиний унікальний номер судової справи 922/5121/21 та визначено її до розгляду судді Прохорову С.А.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 04.01.2022 було прийнято позов до розгляду, відкрито провадження у справі №922/5121/21, призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче провадження по справі.

Підготовче засідання у справі було відкладено на 16.03.2022.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 24 лютого 2022 року, який триває на теперішній час.

16 березня 2022 року підготовче засідання у справі № 922/5121/21 не відбулось у зв`язку з введенням воєнного стану, постійними обстрілами міста Харкова ворожими військами та веденням активних бойових дій на території Харківської області, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці учасників справи.

З урахуванням викладеного, судом було призначено підготовче засідання у справі №922/5121/21 в режимі відеоконференцзв`язку на 27.07.2022.

Про проведення підготовчого засідання сторони були повідомлені належним чином.

Відповідачем подано до суду відзив на позовну заяву (вх. №1818 від 26.01.2022), в якому він виклав свою позицію щодо позовних вимог та клопотання про призначення у справі судової експертизи (вх. №1819 від 26.01.2022).

Прокурором подано відповідь на відзив (вх. № 4123 від 21.02.2022) та заперечення на клопотання про призначення експертизи (вх. №7261 від 26.07.2022).

Ухвалою від 27.07.2022 відмовлено в задоволенні клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Сервіс Групп ЛТД" (вх. № 1819 від 26.01.2022) про призначення експертизи у справі № 922/5121/21 та закрито підготовче провадження у справі № 922/5121.

Дослідивши матеріали судової справи та наявні у ній документальні докази, надані сторонами в ході розгляду справи господарським судом, вислухавши думку учасників судового процесу на підтвердження власних вимог та заперечень, судом встановлено наступне.

Ямпільською селищною радою проведено відкриті торги, щодо закупівлі 165800 м3 природного газу з очікуваною вартістю предмета закупівлі 1 437486,00 UAH грн з ПДВ. Наведене підтверджується оголошенням про проведення відкритих торгів UA-2020-11-19-002677-а про закупівлю товару ДК 021:2015: 09120000-6 Газове паливо, розміщеним Ямпільською селищною радою 19.11.2020 на офіційному веб- порталі «Prozorro».

За результатом проведення електронного аукціону та розгляду документів учасників 10.12.2020 визначено переможцем процедури відкритих торгів Товариство з обмеженою відповідальністю «СЕРВІС ГРУПП ЛТД» та прийнято рішення про намір укласти з переможцем договір про закупівлю (протокол засідання тендерного комітету від 10.12.2020, повідомлення про намір укласти договір, звіт про результати проведення закупівлі, оприлюднені на офіційному веб-порталі «Prozzoro»).

Ямпільською селищною радою (Споживач) 24.12.2020 з ТОВ «СЕРВІС ГРУШІ ЛТД» (Постачальник) укладено договір про постачання природного газу № 83/21 (далі за текстом - Договір).

Відповідно до п. 2.1. вказаного договору постачальник зобов`язується у 2021 році передавати Споживачеві Природний газ (код згідно ДК 021:2015- 09120000-6 Газове паливо (далі за текстом - газ) включно з урахуванням замовлення (бронювання) потужності, а Споживач зобов`язується прийняти та оплачувати газ на умовах даного Договору.

Пунктом 3.1. Договору визначено, що поставка природного газу здійснюється протягом періоду споживання у 2021 році в обсязі 165800 м3, в тому числі, виходячи із зазначеного помісячного обсягу: січень 30000 м3, лютий - 30000 м3, березень - 28000 м3, квітень - 15000 м3, жовтень - 15000 м3, листопад - 23000 м3, грудень - 24800 м3.

Відповідно до ті. 3.1.2. Розрахунковим періодом є газовий місяць, який складається із газових діб.

Згідно з п. 3.4. за розрахункову одиницю приймається один кубічний метр, приведений до стандартних умов (Т-20 град С. Р 101,325КПа/760 мм.рт.ст.)

Відповідно до п. 7.1. Договору ціна газу за 1000 м3 становить 4398 гривень, в тому числі ціна природного газу 3665 гривень та ПДВ - 610,83 гривень. Загальна вартість Договору становить 729188 гривень 40 копійок, в тому числі ПДВ 20% 121 531 гривня 40 копійок.

Відповідно до п. 7.2. Договору ціна Договору, може змінюватись протягом строку його дії, зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього Договору.

Відповідно до п. 8.1. Договору Споживач зобов`язаний сплатити вартість спожитого газу, то передається за Договором постачання природного газу з урахуванням замовлення (бронювання) потужності шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок Постачальника.

Відповідно до п. 8.2. оплата фактично спожитого газу за Договором мас бути здійснена Споживачем у строк не більше 7 банківських днів після підписання Сторонами акту приймання-передачі природного газу, що надсилається споживачу після завершення розрахункового періоду.

Відповідно до п. 15.1. Договір вступає в силу з моменту підписання і діє в частині постачання газу до 31.12.2021, а в частині розрахунків до повного виконання Сторонами своїх зобов`язань.

В подальшому між Сторонами було укладено ряд додаткових угод, якими сторони погодили внесення змін до істотних умов основного договору про поставку природного газу № 83/21 від 24.12.2020, які стали невід`ємною частиною договору.

22.01.2021 між Сторонами укладено додаткову угоду № 2, якою внесено зміни в пп. 3.1. та 7.1. Договору, а саме зменшено річний обсяг споживання газу до 151252,52 м3, а ціну газу збільшено до 4821 гривні за 1000 мг, з яких ПДВ становить 20%, а саме 803,5 гривні. При цьому загальна сума договору залишилася незмінною - 729188,4 гривень. Угода почала діяти з моменту підписання, а в частині розрахунків -- з 04.01.2021.

25.01.2021 між Сторонами укладено додаткову угоду № 3, якою внесено зміни в п.п. 3.1. та 7.1. Договору, а саме зменшено річний обсяг споживання газу до 139149,912 м3, а ціну газу збільшено до 5286 гривень за 1000 м3, з яких ПДВ становить 20%, а саме 881 гривню. При цьому загальна сума договору залишилася незмінною - 729188,4 гривень. Угода почала діяти з моменту підписання, а в частині розрахунків до 13.01.2021.

27.01.2021 між Сторонами укладено додаткову угоду № 4, якою внесено зміни в п.п. 3.1. та 7.1. Договору, а саме зменшено річний обсяг споживання газу до 128434,504 м3, а ціну газу збільшено до 5798 гривень за 1000 м3, з яких ПДВ становить 20%, а саме 966,33 гривні. При цьому загальна сума договору залишилася незмінною 729188,4 гривень. Угода почала діяти з моменту підписання, а в частині розрахунків до 20.01.2021.

22.04.2021 між Сторонами укладено додаткову угоду № 5, якою внесено зміни в п.п. 3.1. та 7.1. Договору, а саме зменшено річний обсяг споживання газу до 123675,663 м3, а ціну газу збільшено до 6248,5 гривень за 1000 м3, з яких ПДВ становить 20%, а саме 1041,42 гривню. При цьому загальна сума договору залишилася незмінною - 729188,4 гривень. Угода почала діяти з моменту підписання, а в частині розрахунків з 13.04.2021.

12.07.2021 між Сторонами укладено додаткову угоду № 6, якою було зменшено суму договору до 476 484,37 гривень та досягнуто домовленостей про розірвання договору № 83/21 від 24.12.2020.

Прокурор вважає, що Додаткові угоди № 2 від 22.01.2021, № 3 від 25.01.2021, № 4 від 27.01.2021, № 5 від 22.04.2021 до Договору № 83/21 від 24.12.2020 укладені з порушенням вимог ст. З та п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», суперечать інтересам держави, суспільства та підлягають визнанню недійсними.

Надаючи юридичну кваліфікацію зазначеним вище обставинам з урахуванням норм чинного законодавства суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 175 Господарського кодексу України, майново - господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управлена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Статтею 655 ЦК України визначено, що за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

До договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті. Особливості договору купівлі-продажу окремих видів майна можуть встановлюватися законом (ч.ч. 4, 5 ст. 656 ЦК України, ст. 185 ГК України).

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначено Законом України «Про публічні закупівлі» (далі за текстом - Закон).

Закон передбачає, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 36 Закону).

У відповідності до ст. 180 Господарського кодексу України (істотні умови господарського договору) зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства. Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь-якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків збільшення піни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

У абзаці 2 ч. З ст. 6 ЦК України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Враховуючи вищевказані норми, ціна за одиницю товару в договорі, укладеному за результатами проведення процедури закупівлі, може бути збільшена, але лище у випадку, якщо ціна на одиницю товару збільшилась на ринку, і лише на той відсоток, на який вона збільшилася на ринку.

Відповідно до роз`яснення Міністерства економічного розвитку і торгівлі України, як уповноваженого органу щодо формування державної політики у сфері публічних закупівель, від 27.10.2016 № 3302-06/34307-06 «Щодо зміни істотних умов договору», в залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни Оскільки разів в частині ціни за одиницю товару не більше, ніж на 10% кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладення договору про закупівлю, та за умови, що зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договору. Водночас, внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим. Перелік органів, установ та організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку, не є вичерпним.

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 13.10.2020 (справа № 912/1580/18), зазначив наступне: судами обох інстанцій правильно враховано, що оскільки законодавством у сфері публічних закупівель конкретну особу, наділену повноваженнями надавати інформацію на підтвердження коливання ціни товару на ринку, не визначено, то виходячи з норм чинного законодавства, до суб`єктів надання такої інформації можна віднести, зокрема, Державну службу статистики України, на яку постановою KM У від 10.09.2014 №442 "Про оптимізацію системи центральних органів виконавчої влади" покладено функцію з контролю за цінами в частині здійснення моніторингу динаміки цін (тарифів) на споживчому ринку; державне підприємство "Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків'', яке на замовлення суб`єкта господарювання виконує цінові товарні експертизи, зокрема, щодо відповідності ціни договору наявній конюктурі певного ринку товарів; Торгово- промислову палату України, яка у межах власних повноважень надає послуги щодо цінової інформації. Таким чином, довідки та експертні висновки Торгово-промислової палати України можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку.

Підставою для укладення додаткових угод №№ 2, 3, 4, 5 стали цінові довідки Харківської торгово- промислової палати:

- цінові довідки Харківської торгово промислової палати № 1678-1/20 від 21 грудня 2020 року та № 1767/20 від 04.01.2021, на підставі яких було підписано додаткову угоду № 2 від 22.01.2021 ;

- цінова довідка Харківської торгово промислової палати № 85/21 від 15 січня 2021 року, на підставі якої було підписано додаткову угоду № 3 від 25.01.2021;

- цінова довідка Харківської торгово промислової палати № 136/21 від 20 січня 2021 року, на підставі якої було підписано додаткову угоду № 4 від 27.01.2021;

- цінова довідка Харківської торгово промислової палати № 847-3/21 від ІЗ квітня 2021 року, на підставі якої було підписано додаткову угоду № 5 від 13.04.2021.

Зокрема, в якості обгрунтування при укладенні додаткової угоди № 2 від 22.01.2021 було використано цінову довідку Харківської торгово-промислової палати №1678-1/20 від 21 12.2020, в якій зазначено середньозважену ціну газу місячного ресурсу станом на 21.12.2020 за результатами електронних біржових торгів на ТБ «Українська енергетична біржа», яка складала 6329,75 гривень за 1000 м3 по всіх умовах оплати (з ПДВ) та 6344,48 за 1000 м3 за умовами післяоплати. Окрім того, при укладенні додаткової угоди №2 було використано цінову довідку Харківської торгово-промислової палати № 1767/20 від 04.01 2021, в якій зазначено середньозважену ціну газу місячного ресурсу станом на 04.01.2021 за результатами електронних біржових торгів на ТБ «Українська енергетична біржа», яка складала 7578,55 гривень за 1000 м3 по всіх умовах оплати (з ПДВ) та 7573,23 за 1000 м3 за умовами післяоплати.

В якості обгрунтування при укладенні додаткової угоди № 3 від 25.01.2021 було використано цінову довідку Харківської торгово-промислової палати № 85/21 від 15.01.2021, в якій зазначено середньозважену ціну на природний газ на внутрішньодобовому ринку за результатами електронних біржових торгів на ТБ «Українська енергетична біржа» за газову добу станом на 13.01.2021, яка складала 8772 гривні.

В якості обгрунтування при укладенні додаткової угоди № 4 від 27.01.2021 було використано цінову довідку Харківської торгово-промислової палати №136/21 від 20.01.2021, в якій згідно з інформацією, опублікованою па офіційному сайті ТБ «Українська енергетична біржа», приведена вартість природного газу на Європейських хабах (газорозподільних центрах) до кордону України станом на 19.01.2021 складала: Німецьких хаб NСG 9668,45 гривень за 1000 м3 Німецьки хаб GASPOOL 9603,43 гривні за 1000 м3, Нідерландський хаб TTF 9846,19 гривень за 1000 м3, Австрійський хаб CHGH - 9443,03 гривні за 1000 м3.

Водночас, за результатами моніторингу процедури закупівлі, проведеного управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Хмельницькій області, встановлено, що довідки Харківської торгово-промислової палати №1678-1/20 від 21.12.2020, №1767/20 від 04.01.2021, №85/21 від 15.01.2021 та № 136/21 від 20.01.2021 відображають інформацію щодо ціни на природний газ станом на окремі дати, а саме: 21.12.2020, 04.01.2021, 13.01.2021 та 19.01.2021, не містять інформації про коливання ціни товару на ринку та не підтверджують коливання ціни природного газу на ринку в бік збільшення.

Окрім того, ціни, зазначені в цінових довідках Харківської торгово- промислової палати № 85/21 від 15.01.2021 та № 136/21 від 20.01.2021 не можуть порівнюватися з цінами, вказаними у попередніх довідках, оскільки в них зазначені різні види цін, а саме в цінових довідках № 1678-1/20 від 21.12.2020 та № 1767/20 від 4.01.2021 зазначені середньозважені ціни по всіх умовах оплати та на умовах післяплати, а цінових довідках № 85/21 від 15.01.2021 та №136/21 від 20.01.2021 зазначена середньозважена ціна на природний газ на внутрішньодобовому ринку за газову добу та приведена вартість природного газу на Європейських хабах до кордону України відповідно. Окрім того, вищевказані довідки видані не в дати укладення додаткових угод, у зв`язку з чим не відображають ціну на природній газ саме на момент укладення кожної з вищевказаних додаткових угод.

Враховуючи викладене, вищезазначені цінові довідки не містять у своєму змісті інформації про підтвердження факту коливання цін на товар (природний газ) на відповідно ринку і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почали змінюватися ціни на ринку у бік збільшення, тобто наявності коливання, а отже вони не є належними документами для підтвердження наявності підстав для внесення змін до істотних умов договору № 83/21 від 24.12.2020 в частині збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків шляхом укладення додаткових угод № 2 від 22.01.2021, № 3 від 25.01.2021 та № 4 від 27.01.2021.

Аналогічну позицію висловив Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 13.10.2020 (справа № 912/1580/18), зазначивши наступне: судами, обох інстанцій зроблено правильний висновок, що надані відповідачем-1 довідки та висновки не можуть вважатись належними та допустимими доказами на підтвердження факту коливання ціни на товар. Так, судами правильно зазначено, що у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціпи на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали, підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження, викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо.

Окрім того, 22.04.2021 між Ямпільською Селищною радою та ТОВ «СЕРВІС ГРУПП ЛТД» укладено додаткову угоду № 5, якою ціну за газ збільшено до 6428,5 гривень за 1000 м3.

В якості обґрунтування при укладенні додаткової угоди № 5 від 22.04.2021 було використано цінову довідку Харківської торгово-промислової палати № 847-3/21 від 13.04.2021, в якій згідно з інформацією, опублікованою на офіційному сайті ТБ «Українська енергетична біржа», приведена вартість природного газу на Європейських хабах (газорозподільних центрах) до кордону України станом на 13.04.2021 в порівнянні з цінами на 19.01.2021, яка складала: Німецьких хаб NCG - 10431,97 гривень за 1000 м3 (+ 7,9% з 19.01.2021), Німецьки хаб GАSРООL 10398,05 гривні за 1000 м3 (+8,27% з 19.01.2021), Австрійський хаб СЕGH - 10325,96 гривні за 1000 м3 (+ 9,35% з 19,01.2021).

Разом з тим, враховуючи, що додаткові угоди № 2, № 3 та № 4 були укладені без належних на те підстав для внесення змін до істотних умов договору №83/21 від 24.12.2020, ціни визначені в додатковій угоді №5 повинні би були обраховуватись від початкової ціни за газ, викладеної в договорі №83/21, а саме від 4398 гривень за 1000 м3.

Враховуючи, що ціна газу в додатковій угоді №5 від 22.04.2021 визначена в розмірі 6428,5 гривень за 1000 м3 вона також є необґрунтованою, оскільки порушує п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі» щодо можливості збільшення ціни за одиницю товару не більше як на 10 відсотків за один раз, про що і зазначає у своїх рішеннях Верховний суд (постанова Верховного Суду від 15.03.2018 у справі №910/4474/17, постанова Вищого господарського суду України від 15.05.2014 у справі № 904/3255/131.

Окрім того, Шепетівською окружною прокуратурою в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» з Хмельницької торгово-промислової палати отримано інформаційно-цінову довідку № 22-05/1212 від 24.11.2021, відповідно до якої середньозважені ціни на природній газ по всіх умовах оплати, які сформувалися на основі біржових котирувань ТОВ «Українська енергетична біржа» по відношенню до місячного ресурсу становили:

на 24.12.2020 - 6329 гривень 75 копійок за 1000 м3

на 22.01.2021 - 7924 гривні 65 копійок за 1000 м3

на 25.01.2021 - 7924 гривні 65 копійок за 1000 м3

на 27.07.2021 - 8222 гривні 54 копійки за 1000 м3

на 22.04.2021 - 7988 гривень 33 копійки за 1000 м3.

Таким чином, середньозважені ціни місячного ресурсу на природній газ збільшилися з 24.12.2020 до 22.01.2021 на 25,1%, з 22.01.2021 по 25.01.2021 на 0 %, з 25.01.2021 по 27.01.2021 на 3,7 %.

З 27.01.2021 по 22.04.2021 середньозважені ціни місячного ресурсу на природній газ зменшилися на 2,8 %.

Відповідно до вказаної довідки вартість природного газу на Європейських хабах (Day-Ahead «TTF») до кордону країни становила:

на 24.12.2020 - 9222 гривні 54 копійки за 1000 м3

на 22.01.2021 - 10265 гривень 25 копійок за 1000 м3

на 25.01.2021 - 10965 гривень за 1000 м3

на 27.07.2021 10030 гривень 17 копійок за 1000 м3

на 22.04.2021 - 10708 гривень 75 копійок за 1000 м3.

Таким чином вартість природного газу на Європейських хабах (Day- Ahead «TTF») до кордону країни збільшилися з 24.12.2020 до 22.01.2021 на 11,3 %, з 22.01.2021 по 25.01.2021 на 6,8 %, з 25.01.2021 по 27.01.2021 зменшилась на 9,1 %, а в подальшому знову збільшилась з 27.01.2021 по 22.04.2021 на 6,7 %.

Загальна вартість ціни газу за договором №83/21 від 24.12.2020 з урахуванням укладених додаткових угод №№2, 3, 4, 5 збільшилася на 42 %, в той час як середньозважена ціна газу за аналогічний період на Європейських хабах зросла лише на 16 %, а середньозважені ціни місячного ресурсу на природній газ в Україні зросли на 26 %.

З у рахуванням наведеного, можна зробити висновок, що метою укладення кожної з додаткових угод № 2, № 3, № 4 та № 5 було збільшення ціни газу на 10 %, незалежно від того наскільки збільшилася або зменшилася ціна газу на ринках, що суперечить основним принципам, передбаченим ст. З Закону (добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; запобігання корупційним діям і зловживанням), а також п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

При цьому, порушено інтереси держави та суспільні інтереси, оскільки тендерною документацією, а в подальшому і в укладеному Договорі, замовник визначив не лише ціну товару, а й кількість, що планував закупили. У результаті ж безпідставного (без належного документального підтвердження) укладення оспорюваних додаткових угод №№ 2, 3, 4, 5 кількість товару, що також є істотною умовою договору, була значно зменшена, що розцінюється як порушення економічних інтересів держави.

Окрім цього, дії сторін договору по підвищенню ціни за товар шляхом укладення додаткового договору суперечить меті Закону України «Про публічні закупівлі». Зокрема, такі дії нівелюють інститут публічних закупівель, як засобу забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції.

Стаття 204 ЦК України визначає, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Статтею 203 ЦК України встановлено загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину, а саме: зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має вчинятися у формі, встановленій законом; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

На підставі викладеного, за встановлених обставин недотримання сторонами вимог чинного законодавства під час укладення Додаткових угод №№ 2,3,4,5 до договору, суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання недійсними зазначених додаткових угод.

За приписами ч. 1 ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Частиною 1 ст. 216 Цивільного кодексу України визначено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У ст. 669 ЦК України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. І ст. 670 ЦК України, якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданої о товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК України.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19 та вказав, що оскільки між сторонами існують договірні відносини, то правовою підставою для задоволення вимог про стягнення надмірно сплачених коштів (коштів, сплачених за товар, який так і не було поставлено) є ч. 1 ст. 670 ЦК України, а ст. 1212 ЦК України застосуванню до них правовідносин не підлягає.

Враховуючи викладене та те, що оскаржувані додаткові угоди підлягають визнанню недійсними, то з відповідача повинні бути стягнуті 110 435 грн. 80 коп. надмірно сплачених коштів за поставлений газ.

Так, відповідно до акту прийому-передачі природною газу № 741 від 19.02 2021 ТОВ «Сервіс ГРУПП ЛТД» поставило Ямиільській селищній раді 23136.47 м3 природного газу, відповідно до акту № 1825 від 22.03.2021 2.9389.68 м3, відповідно до акту № 2539 від 24.04.2021 24941,44 м3, відповідно до акту № 3206 від 17.05.2021 5753,47 м3, відповідно до акту № 3549 від 14.06.2021 9.63 м3, а всього 83230,69 м3,

За весь поставлений газ Ямпільською селищною радою перераховано на рахунки ТОВ «СЕРВІС ГРУПП ЛТД» 476484 гривні 37 копійок, що підтверджується платіжними дорученнями № 442 від 23.02.2021 (21948,81 грн), № 443 від 23.02.2021 (99342 грн), № 444 від 23.02.2021 (103254,77 грн), № 939 від 26.03.2021 (958,42 грн), № 940 від 23.02.2021 (24139 грн), № 941 від 23.02.2021 (145425,4 грн), №1179 від 27.04.2021 (741,32 грн), № 1180 від 27.04.2021 (19637,61 грн), № 1181 від 27.04.2021 (124342,86 грн), № 1506 від 20.05.2021 (224.62 грн), № 1507 від 20.05.2021 (12213,82 грн), № 1508 від 20.05.2021 (22542,9 грн), № 1954 від 15.06.2021 (61.42 грн).

Разом з тим, в тому разі якби поставлений газ оплачувався за ціною в 4398 гривень за 1000 м3 як це було передбачено в договорі № 83/21 від 24.12.2020, то сума коштів за весь поставлений газ мала б складати 366048 гривень 57 копійок.

Таким чином, різниця між сумою коштів, перерахованих відповідачу з урахуванням додаткових угод та без них становить 110435 гривень 80 копійок, які підлягають поверненню на користь Ямпільської селищної ради.

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом.

Статтею 23 Закону України «Про прокуратуру» визначено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних держави у разі порушення або загрози порушення інтересів Держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Аналогічна норма кореспондує ст. ст. 4, 53 ГПК України.

Рішенням Конституційного суду України від 08.04.1999 у справі №3- рп/99 встановлено, що прокурор або його заступник самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві, в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза інтересам держави. Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися взагалі з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій. Інтереси держави відрізняються від інтересів учасників інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання, тощо. Державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Поняття «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні повноваження» визначено як орган державної влади або орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Згідно з ті. 2.10 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 29.05.2013 N» 11 «Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними» прокурор, звертаючись до господарського суду із заявою про визнання правочину недійсним, виступає позивачем або зазначає у ній позивачем державний чи інший орган або установу, організацію, уповноважені здійснювати відповідні функції держави у спірних правовідносинах, наприклад, управляти майном, що є предметом цього правочину, і визначає відповідачами, як правило, сторони за правочином (договором). Виняток можуть становити випадки, коли однією з сторін є названий орган (установа, організація); у такому разі відповідачем визначається друга сторона.

Правовідносини, пов`язані із використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність (якщо така буде встановлена) укладення договору про закупівлю товарів, на підставі якого витрачаються ці кошти, не відповідає суспільним інтересам.

Виконання зобов`язань за договором, укладеним за результатами процедури закупівлі, проведеної з порушенням законодавства у сфері публічних закупівель, може призвести до нераціонального та неефективного використання бюджетних коштів, що не відповідатиме меті Закону України «Про публічні закупівлі» та принципам, за якими мають здійснюватися публічні закупівлі, закріпленими у етапі 3 даного Закону.

Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України, ч. З ст. 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», органи державної влади та місцевого самоврядування та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією та законами України.

У даному випадку прокурором здійснюється представництво інтересів держави у суді у особі Ямпільської селищної ради у зв`язку із невиконанням ними своїх обов`язків щодо захисту інтересів держави у суді з огляду на наступне.

Відповідно до ч. З ст. 16, ч. 5 ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування визначено рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах, розпорядження якими від імені та в інтересах територіальних громад здійснюють органи місцевого самоврядування.

З урахуванням статей 1, 2, 6, 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» орган місцевого самоврядування представляє відповідну територіальну громаду і здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, ним та іншими законами.

09.11.2021 до Шепетівської окружної прокуратури надійшов лист за № 2467/02-24 від 08.11.2021 про те, що Ямпільська селищна рада не планує заявляти позов до ТОВ «СЕРВІС ГРУПП ЛТД» про визнання недійсними додаткових угод №№ 2, 3, 4 та 5 до договору № 83/21 від 24.12.2021 та стягнення 110435 гривень 80 копійок за недопоставлений газ.

Ямпільською селищною радою не вжито заходів до забезпечення судового захисту порушених інтересів держави, що свідчить про пасивну поведінку уповноважених органів, має своїм наслідком нездійснення захисту інтересів держави у суді та є підставою для представництва прокурором інтересів держави.

Окрім того, відповідно до частини 3 статті 42 Конституції України - держава забезпечує захист конкуренції у підприємницькій діяльності. Не допускаються зловживання монопольним становищем на ринку, неправомірне обмеження конкуренції та недобросовісна конкуренція.

Відповідно до прийнятої Європейською Радою стратегії соціально - економічного розвитку Європейського Союзу до 2020 року «Європа 2020» та Директиви 2014/24/Еи Європейського Парламенту та Ради ЄЄ від 26.02.2014, державні закупівлі відіграють ключову роль у забезпеченні раціонального, стійкого економічного зростання держави, як один із ринкових інструментів для створення умов до найбільш ефективного використання державних коштів

Проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням коштів підприємств державної форми власності, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокуратури.

Аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 21.03.2019 по справі №912/898/18.

Згідно постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 (справа № 912/2385/18) невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 2.3 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові.

Згідно зі ст. 17 Закон України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Суд зазначає, що навіть якщо національний суд володіє певною межею розсуду, віддаючи перевагу тим чи іншим доводам у конкретній справі та приймаючи докази на підтримку позицій сторін, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення (див. рішення від 1 липня 2003 р. у справі "Суомінен проти Фінляндії", заява N 37801/97, п. 36).

У п.50 рішення Європейського суду з прав людини від 28.10.2010 "Справа "Трофимчук проти України"" (Заява N 4241/03) зазначено, що Суд повторює, що оцінка доказів є компетенцією національних судів і Суд не підмінятиме власною точкою зору щодо фактів оцінку, яку їм було надано в межах національного провадження. Крім того, гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції в той же час не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами (див. рішення від 27 жовтня 1993 року у справі "Домбо Беєер B. V. проти Нідерландів", п. 31, Series A, N 274).

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно зі статтею 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами:

1) письмовими, речовими і електронними доказами;

2) висновками експертів;

3) показаннями свідків.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

За приписами статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що позовні вимоги є обґрунтованими, такими, що підтверджуються наданими суду доказами та підлягають задоволенню.

Щодо інших аргументів сторін, суд зазначає, що вони були досліджені у судовому засіданні та не наводяться у рішенні, позаяк не покладаються судом в його основу, тоді як Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (справа «Серявін проти України», рішення від 10.02.2010). Крім того, аналогічна правова позиція викладена в Постанові Верховного Суду від 26.06.2018 у справі № 127/3429/16-ц.

Також суд має вирішити питання розподілу та стягнення судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.

Судовий збір, відповідно приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладається судом на відповідача.

Інших судових витрат заявлено не було.

Керуючись статтями 124, 129-1 Конституції України, статтями 1, 4, 20, 73, 74, 76-79, 86, 126, 129, 130, ст. ст. 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати недійсною додаткову угоду № 2 від 22.01.2021, якою внесено зміни до договору про постачання природного газу № 83/21 від 24.12.2020, укладеного між Ямпільською селищною радою (30231, Хмельницька область, Шепетівський район, смт. Ямпіль, вул. Чернавіна, 52А, ) і ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД" (вул. Зоологічна, буд. 4-А, офіс 139, м. Київ, 04119, код 38772399).

Визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 25.01.2021, якою внесено зміни до договору про постачання природного газу № 83/21 від 24.12.2020, укладеного між Ямпільською селищною радою (30231, Хмельницька область, Шепетівський район, смт. Ямпіль, вул. Чернавіна, 52А, ) і ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД" (вул. Зоологічна, буд. 4-А, офіс 139, м. Київ, 04119, код 38772399).

Визнати недійсною додаткову угоду № 4 від 27.01.2021, якою внесено зміни до договору про постачання природного газу № 83/21 від 24.12.2020, укладеного між Ямпільською селищною радою (30231, Хмельницька область, Шепетівський район, смт. Ямпіль, вул. Чернавіна, 52А, ) і ТОВ ""СЕРВІС ГРУПП ЛТД" (вул. Зоологічна, буд. 4-А, офіс 139, м. Київ, 04119, код 38772399).

Визнати недійсною додаткову угоду № 5 від 22.04.2021, якою внесено зміни до договору про постачання природного газу № 83/21 від 24.12.2020, укладеного між Ямпільською селищною радою (30231, Хмельницька область, Шепетівський район, смт. Ямпіль, вул. Чернавіна, 52А, ) і ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД" (вул. Зоологічна, буд. 4-А, офіс 139, м. Київ, 04119, код 38772399).

Стягнути з ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД" (вул. Зоологічна, буд. 4-А, офіс 139, м. Київ, 04119, код 38772399) на користь на користь Ямпільської селищної ради (30231, Хмельницька область, Шепетівський район, смт. Ямпіль, вул. Чернавіна, 52А, ) надмірно сплачені кошти за природній газ в сумі 110 435 гривень 80 копійок

Стягнути з ТОВ "СЕРВІС ГРУПП ЛТД" (вул. Зоологічна, буд. 4-А, офіс 139, м. Київ, 04119, код 38772399) на користь Хмельницької обласної прокуратури (29000, Хмельницька область, місто Хмельницький, провулок Військоматський, будинок 3, код 02911102) 11 350 гривень витрат по сплаті судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Східного апеляційного господарського суду через Господарський суду Харківської області протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено "05" грудня 2022 р.

Суддя С.А. Прохоров