ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" листопада 2022 р. Справа № 914/573/22

Західний апеляційний господарський суд, в складі колегії:

Головуючого (судді-доповідача) Якімець Г.Г.,

Суддів: Бойко С.М., Бонк Т.Б.,

за участю секретаря судового засідання Кришталь М.Б.,

та представників сторін:

від позивача Посікіра Р.Р.

від відповідача (скаржника) Олійник О.О.

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Львівгаз, б/н від 30 серпня 2022 року

на рішення Господарського суду Львівської області від 18 липня 2022 року (підписане 01.08.2022), суддя Щигельська О.І.

у справі №914/573/22

за позовом Львівського комунального підприємства Залізничнетеплоенерго, м. Львів

до відповідача Акціонерного товариства Оператор газорозподільної системи Львівгаз, м. Львів

про визнання недійсним рішення та скасування здійсненого донарахування необлікованого споживання природного газу

в с т а н о в и в :

18 березня 2022 року Львівське комунальне підприємство «Залізничнетеплоенерго» звернулося до Господарського суду Львівської області з позовом до відповідача Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» про визнання недійсним рішення комісії АТ «Львівгаз» з розгляду актів про порушення від 07 грудня 2020 року, затвердженого протоколом №52/12 про задоволення акта про порушення б/н від 25 березня 2020 року (бланк 007256) та скасування здійсненого АТ «Львівгаз» донарахування необлікованого об`єму природного газу за період з 11:00 год. 17 березня 2020 року по 15:00 год. 25 березня 2020 року в обсязі 88,540 тис. м. куб на суму 384 815,11 грн.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 18 липня 2022 року у справі №914/573/22 позов задоволено повністю: визнано недійсним рішення комісії AT «Львівгаз» з розгляду актів про порушення від 07.12.2020 р., затвердженого протоколом №52/12, про задоволення акта про порушення №Б/н від 25.03.2020 р. (бланк 007256) та скасовано здійснене AT «Львівгаз» донарахування необлікованого об`єму природного газу за період із 11:00 год. 17.03.2020 р. по 15-00 год. 25.03.2020 р. в обсязі 88.540 тис м. куб. на суму 384 815,11 грн.

Рішення суду мотивоване тим, що акт про порушення розглянутий комісією поза межами строку розгляду акту, з урахуванням вимог Кодексу щодо очікування результатів експертизи ЗВТ. Також судом встановлено, що споживач не був належним чином повідомлений про засідання комісії з розгляду актів про порушення. Крім цього, судом встановлено, що з долученого акту експертизи №7292 від 31.03.2020 р. вбачається, що до складу комісії від оператора ГРМ входили головний метролог, начальник лабораторії повірки лічильників газу, начальник відділу інспектування, інженер метролог та слюсар лабораторії повірки лічильників газу, проте, жоден з вказаних членів комісії не є юристом, що не відповідає вимогам Кодексу ГРС. Також суд встановив, що підстава і порядок здійснення розрахунку, що зазначені в акті-розрахунку, не відповідають порушенню, яке зазначене в акті про порушення. Враховуючи наведене, місцевий господарський суд дійшов висновку про неналежність первинних документів, на підставі яких застосовано оперативно-господарську санкцію у вигляді донарахування об`єму спожитого природного газу, а також розгляд комісією відповідача акта про порушення з недотримання процедури його розгляду поза межами строку для такої дії та застосування відповідачем невірного порядку визначення необлікованих об`ємів природного газу, а тому позовні вимоги позивача визнав обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення.

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, відповідач Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» звернулось до Західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Львівської області від 18 липня 2022 року у справі №914/573/22 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі. Зокрема, зазначає, що станом на дату складання відповідачем акту про порушення, Кодекс ГРС не передбачав строків розгляду акта про порушення комісією Оператора ГРМ з розгляду актів про порушення. Щодо правомочності комісії, яка проводила експертизу ЗВТ, вказує, що з аналізу п.3 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС вбачається, що для того щоб комісія вважалася правомочною в її складі повинно бути не менше 3 осіб, разом з тим, Кодексом ГРС не визначено конкретного складу експертної комісії (пропорції, в якій вона повинна формуватися). Крім цього, вказує, що відповідач повідомляв позивача про засідання з розгляду акту про порушення від 25 березня 2020 року, що підтверджується доказами поштового направлення такого запрошення. Поряд з цим, наголошує, що зазначення невірної нормативної підстави проведення донарахування в акті-розрахунку є технічною опискою, яка не свідчить про неправильність проведення донарахування. Одночасно наголошує, що в оскаржуваному рішенні суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, що спірні донарахування є оперативно-господарською санкцією.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги, а рішення суду першої інстанції залишити без змін. Зокрема, зазначає, що висновок суду про розгляд комісією акту про порушення здійснено поза межами двомісячного строку, передбаченого Кодексом ГРС, оскільки під час розгляду акту про порушення комісія повинна була керуватися нормами Кодексу ГРС, що були чинними на дату засідання комісії та якими встановлювався такий строк. Також позивач наголошує, що до складу експертної комісії повинні входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів, відтак, у складі комісії обов`язково повинен бути юрист. Поряд з цим, позивач вказує, що за обставинами справи ЗВТ позивача вийшов з ладу 25 березня 2020 року об 12:00 год., що зафіксовано у добовому звіті коректора, який поданий відповідачем, а також вказано у п.2 акту про порушення, та був замінений іншим справним ЗВТ із його пломбуванням об 15:00 год. 25 березня 2020 року, що також вказано у п.4 акту про порушення та акті технічної перевірки комерційного ВОГ №1843 від 25 березня 2020 року, відтак, на думку позивача, обсяг донарахування необлікованого природного газу мав би здійснюватися у відповідності з пп.1 п.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу ГРС за період з 12:00 год. по 15:00 год. 25 березня 2020 року. Також позивач просить апеляційний суд стягнути з відповідача 30 000 грн. витрат на професійну правничу допомогу в суді апеляційної інстанції.

У клопотанні від 11 листопада 2022 року відповідач просить суд зменшити розмір витрат позивача на оплату правничої допомоги адвоката в суді апеляційної інстанції до 5 000 грн., оскільки заявлений позивачем розмір таких витрат (30 000 грн.) є неспівмірним з ціною позову, з складністю справи та обсягом виконаних адвокатом робіт, та з часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт.

Представник відповідача (скаржника) в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги, просив такі задоволити в повному обсязі: скасувати рішення Господарського суду Львівської області від 18 липня 2022 року у справі №914/573/22 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити в повному обсязі, з підстав, наведених в апеляційній скарзі. Поряд з тим, просив зменшити розмір витрат позивача на послуги адвоката в суді апеляційної інстанції до 5 000 грн.

Представник позивача в судовому засіданні проти вимог апеляційної скарги заперечив, просив оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, з підстав, наведених у відзиві на апеляційну скаргу. Поряд з тим, просив суд стягнути з відповідача на користь позивача 30 000 грн. витрат на послуги адвоката в суді апеляційної інстанції.

Західний апеляційний господарський суд, заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши доводи апеляційної скарги та дослідивши наявні докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 01 січня 2016 року між Публічним акціонерним товариством «Львівгаз» (правонаступником якого є Акціонерне товариство «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз») (в тексті договору оператор ГРМ) та Львівським комунальним підприємством «Залізничнетеплоенерго» (в тексті договору споживач) укладено Типовий публічний договір розподілу природного газу (зі змінами), шляхом підписання Заяви-приєднання №09420KLSQ7FT016, відповідно до умов якого, а саме: п.1.1 вказаний договір є публічним, регламентує порядок та умови переміщення природного газу з метою фізичної доставки оператором ГРМ обсягів природного газу, які належать споживачам (їх постачальникам), до об`єктів споживачів, а також правові засади санкціонованого відбору природного газу з газорозподільної системи.

Згідно з розділом II Договору оператор ГРМ зобов`язується надати споживачу послугу з розподілу природного газу, а споживач прийняти зазначену послугу та сплатити її вартість у розмірі, строки та порядку, визначені цим договором. Обов`язковою умовою надання споживачу послуги з розподілу природного газу є наявність у споживача об`єкта, підключеного в установленому порядку до газорозподільної системи оператора ГРМ. При вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, сторони зобов`язуються керуватися Законом України «Про ринок природного газу» та Кодексом газорозподільних систем. Оператор ГРМ зобов`язується вносити зміни та оновлювати інформацію, що розміщена на його сайті, зокрема, чинну редакцію тексту цього Договору та Кодексу газорозподільних систем.

Одним із об`єктів ЛКП «Залізничнетеплоенерго», на який здійснюється розподіл газу, є котельня за адресою: м. Львів, вул. Широка, 79а. Зазначений об`єкт обладнаний лічильником ЛГК- 100 G-400 зав. №11428, 2015 року випуску.

Позивач долучив до матеріалів справи копію протоколу №003 повірки лічильника газу від 24 січня 2020 року, тип лічильника ЛГ-К-100 G400, рік виготовлення 2015, заводський номер 11428.

17 березня 2020 року представниками АТ «Львівгаз» та споживача на об`єкті: котельня, м. Львів, вул. Широка, 79а складено та підписано Акт введення в експлуатацію комерційного ВОГ, вид акту перехід на літній лічильник.

25 березня 2020 року інженером з метрології Баран І.І., за участю представника споживача начальника газової дільниці Бурмис Р.Р., на об`єкті позивача: котельня за адресою: м. Львів, вул. Широка, 79а, складено Акт про порушення б/н (бланк №007256), в якому встановлено порушення Кодексу газорозподільних систем, а саме: Розділ XI, глава 2, пункт 3, підпункт 1: пошкодження ЗВТ (зупинка лічильника газу), внаслідок чого витрати (споживання) природного газу КВОГ не обліковується або обліковується некоректно (покази лічильника по коректору 863793 мі); зупинка лічильника 25.03.2020 об 12:00.

Показання лічильника (ЗВТ) на дату складання акту 0863793,5 мі (п.3 Акта про порушення).

Відповідно до п.4 Акта про порушення лічильник розпломбовано і знято на експертизу, встановлено другий (повірений) лічильник.

У п.5 Акта про порушення зазначено, що за виявленими порушеннями споживачу необхідно з`явитися на комісію у АТ «Львівгаз» для розгляду даного акту.

Поряд з тим, згідно з п.8 Акту про порушення споживача буде додатково повідомлено про засідання комісії оператора ГРМ з розгляду цього акта.

Акт підписано представником споживача начальником газової дільниці Бурмис Р.Р. без зауважень.

Поряд з тим, 25 березня 2020 року представником АТ «Львівгаз» інженером з метрології Баран І.І., за участю представника споживача начальника газової дільниці Бурмас Р.Р., складено Акт технічної перевірки комерційного ВОГ (вид акту: зняття лічильника на експертизу), в якому причиною проведення робіт зазначено, що лічильник розпломбовано, у зв`язку з поломкою. Вказаний акт підписано, в тому числі, і споживачем.

У Протоколі щодо направлення ЗВТ на позачергову чи експертну повірку від 25 березня 2020 року, який підписано, в тому числі представником споживача, зазначено, що останній запрошується 31 березня 2020 року о 9:30 год. для проведення позачергової або експертної повірки ЗВТ за адресою: м. Львів, вул. Золота, 42 (п.6 Протоколу).

31 березня 2020 року комісією в складі головного метролога Галака О.В., начальника лабораторії повірки лічильників газу Товкацького A.М., начальника відділу інспектування Заграничної O.A., інженера метролога Марціна Н.І., слюсаря лабораторії повірки лічильників газу Кузик Г.Є., за участю представника споживача начальника газової дільниці Бурмас Р.Р., проведено експертизу ЗВТ типу ЛГК 100 G-400, зав. №11428, 2015 року виробництва, за результатами якої складено акт №292 експертизи ЗВТ та/або пломби, в якому зафіксовано, що за висновками комісії втручання в роботу ЗВТ не виявлено.

Відповідно до Довідки про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №35/03340 від 31 березня 2020 року, виданої ДП «Львівський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», за результатами повірки встановлено, що засіб вимірювальної техніки не відповідає вимогам «МП-Фб2.784.008 Д2, Лічильники газу турбінні ЛГ(СГ), ЛГ-К-Ех (СГ-К-Ех). Методика повірки.». Підстави для визнання ЗВТ непридатним: зміщена турбіна ПГЛ.

07 грудня 2020 року на засіданні комісії АТ «Львівгаз» з розгляду актів про порушення за результатами обговорення та голосування члени комісії вирішили задоволити акт про порушення №007256 від 25 березня 2020 року. Вказане рішення оформлене Протоколом №52/12 від 07 грудня 2020 року засідання комісії з розгляду актів про порушення споживачами природного газу вимог Кодексу газорозподільних систем.

Згідно з Актом-розрахунком від 07 грудня 2020 року, здійсненим на підставі акту про порушення №007256 від 25 березня 2020 року, вартість донарахованого об`єму природного газу в кількості 88,540 тис. мі становить 384 815,11 грн. Розрахунок здійснено згідно з п.2 гл.4 Розділу XI Кодексу ГРС (із змінами), за період: з 17 березня 2020 року 11:00 год. (початок розрахункового періоду) по 25 березня 2020 року 15:00 год. (зняття лічильника на ремонт); причиною виконання розрахунку зазначено поломку лічильника ЛГ-К G-400 №11428.

Також у матеріалах справи міститься копія рахунку на оплату №61055806 від 12 квітня 2021 року на суму 384 815,11 грн.

Супровідним листом №790-Сл-4853-0421 від 12 квітня 2021 року відповідачем надіслано позивачу рахунок на оплату №61055806 від 12 квітня 2021 року, повідомлення про припинення газопостачання №61055806 від 12 квітня 2021 року та акт-розрахунок від 07 грудня 2020 року.

У березні 2022 року ЛКП «Залізничнетеплоенерго» звернулося до суду з цим позовом до відповідача АТ «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» про визнання недійсним рішення комісії АТ «Львівгаз» з розгляду актів про порушення від 07 грудня 2020 року, затвердженого протоколом №52/12 про задоволення акта про порушення б/н від 25 березня 2020 року (бланк 007256) та скасування здійсненого АТ «Львівгаз» донарахування необлікованого об`єму природного газу за період з 11:00 год. 17 березня 2020 року по 15:00 год. 25 березня 2020 року в обсязі 88,540 тис. м. куб на суму 384 815,11 грн.

Як зазначалося вище, рішенням місцевого господарського суду позов задоволено у повному обсязі, однак, колегія суддів з таким висновком суду першої інстанції не погоджується, з огляду на наступне:

Щодо правової природи, заявленої до стягнення суми:

Згідно з ст.216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

Приписами частини другої статті 217 ГК України встановлено, що у сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Частиною першою статті 218 ГК України визначено, що підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Відповідно до ст.235 ГК України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

Види оперативно-господарських санкцій визначено у ст.236 ГК України, згідно з ч.1 якої у господарських договорах сторони можуть передбачати використання таких видів оперативно-господарських санкцій: 1) одностороння відмова від виконання свого зобов`язання управненою стороною зі звільненням її від відповідальності за це у разі порушення зобов`язання другою стороною; відмова від оплати за зобов`язанням, яке виконано неналежним чином або достроково виконано боржником без згоди другої сторони; відстрочення відвантаження продукції чи виконання робіт унаслідок прострочення виставлення акредитива платником, припинення видачі банківських позичок тощо; 2) відмова управненої сторони зобов`язання від прийняття подальшого виконання зобов`язання, порушеного другою стороною, або повернення в односторонньому порядку виконаного кредитором за зобов`язанням (списання з рахунку боржника в безакцептному порядку коштів, сплачених за неякісну продукцію, тощо); 3) встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо; 4) відмова від встановлення на майбутнє господарських відносин зі стороною, яка порушує зобов`язання. При цьому цей перелік оперативно-господарських санкцій, не є вичерпним; сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції (ч.2 ст.236 ГК України).

Згідно з ст.237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання.

Відтак, оперативно-господарські санкції можуть полягати в односторонній відмові від господарського зобов`язання (повністю або частково) або в односторонній зміні його умов. Оперативно-господарські санкції застосовуються відповідною особою стороною зобов`язання в односторонньому порядку, а їх перелік та порядок вжиття визначаються виключно положеннями договору, укладеного між сторонами. Мета застосування зазначених санкцій припинення або запобігання повторенню порушень зобов`язання шляхом оперативного впливу на правопорушника. Оперативно-господарські санкції застосовуються виключно за рішенням управненої сторони й спрямовані на корегування подальшої поведінки порушника господарського зобов`язання в майбутньому.

В той час як одностороннє визначення однією стороною господарського зобов`язання розміру боргу іншої сторони зазначеному не відповідає, відтак, ані нарахування вартості недоврахованого об`єму природного газу, ані рішення комісії з розгляду актів про порушення споживачами природного газу вимог Кодексу ГРС про визначення обсягу недоврахованого природного газу та його вартості не є оперативно-господарською санкцією.

Поряд з цим, нарахування вартості необлікованого об`єму природного газу, здійснені оператором ГРМ, не є ні збитками у розумінні законодавства, яке регулює правовідносини у сфері ринку природного газу, ні оперативно-господарською санкцією в розумінні господарського законодавства, а є платою за поставлений природний газ (наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 01 липня 2020 року у справі №914/2285/17, від 27 квітня 2020 року у справі №914/2471/17, від 12 березня 2020 року у справі №914/766/17, а також висновками Великої Палати Верховного Суду щодо правової природи нарахування вартості недоврахованого обсягу енергоресурсів, викладеними у постанові від 14 січня 2020 року у справі №910/17955/17).

Щодо суті спору:

Відповідно до ч.1 ст.40 ЗУ «Про ринок природного газу» розподіл природного газу здійснюється на підставі та умовах договору розподілу природного газу в порядку, передбаченому кодексом газорозподільних систем та іншими нормативно-правовими актами.

За договором розподілу природного газу оператор газорозподільної системи зобов`язується забезпечити замовнику послуги розподілу природного газу на період та умовах, визначених договором розподілу природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору газорозподільної системи вартість послуг розподілу природного газу.

Статтею 41 вказаного вище Закону встановлено, що регулятор затверджує кодекс газорозподільних систем, який повинен містити такі положення, зокрема, основні правила технічної експлуатації газорозподільних систем; умови, у тому числі комерційні та технічні, доступу до газорозподільних систем, включаючи комерційні та технічні умови приєднання нових об`єктів замовника до газорозподільної системи; правила обліку природного газу (у тому числі приладового).

За приписами ст.59 ЗУ «Про ринок природного газу» суб`єкти ринку природного газу, які порушили законодавство, що регулює функціонування ринку природного газу, несуть відповідальність згідно із законом.

Відповідно до п.3 глави 2 розділу ХІ Кодексу газорозподільних систем (Кодексу ГРС), затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики та комунальних послуг від 30.09.2015 року №2494, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 06.11.2015 року за №1379/27824, до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать, зокрема: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно (пп.1).

Згідно з п.7 глави 9 розділу Х Кодексу ГРС у разі виявлення під час перевірки комерційного ВОГ чи його складових або контрольного огляду вузла обліку ознак нижченаведених порушень представник Оператора ГРМ на місці перевірки складає у порядку, визначеному цим Кодексом, акт про порушення, зокрема про пошкодження ЗВТ (лічильника газу). Розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення здійснюється за наявності акта про порушення та у порядку, визначеному в розділі ХІ цього Кодексу. При виявленні ознак пошкодження пломб (крім факту їх відсутності чи розірвання пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу) та/або несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, що має бути зазначено в акті про порушення, за домовленістю сторін або за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована їх експертиза у порядку, визначеному цим розділом. При виявленні ознак пошкодження ЗВТ (лічильника газу) за умови відсутності ознак несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ за ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) може бути ініційована його позачергова чи експертна повірка у порядку, визначеному цим розділом. До отримання результатів експертизи або позачергової чи експертної повірки розрахунок необлікованого або облікованого частково об`єму природного газу внаслідок порушення не здійснюється.

Пунктом 6 глави 6 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що у разі виявлення позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ чи його складових, пошкодження ЗВТ або пошкодження пломб чи захисних елементів власник (користувач), на території або у приміщенні якого встановлений комерційний ВОГ чи його складові, має терміново поінформувати про це оператора ГРМ та за потреби вжити заходів для недопущення аварійної ситуації з урахуванням техніки безпеки. Позаштатний режим роботи комерційного ВОГ, зокрема, включає: 1) витоки газу з елементів та конструкції комерційного ВОГ, у тому числі імпульсних ліній манометрів, датчиків тиску і температури тощо; 2) відсутність зміни показань лічильника газу (обчислювача або коректора об`єму газу), загальмованість або рух з ривками зчитувального механізму при фактичній витраті (споживанні) природного газу; 3) наявність сторонніх шумів та нехарактерних звуків при роботі лічильника газу чи іншого ЗВТ; 4) індикація або наявність повідомлень про порушення в роботі ЗВТ, в тому числі про необхідність зміни елементів живлення; 5) забруднення або відкладання осадів, потрапляння сторонніх предметів до внутрішньої порожнини вимірювального трубопроводу або лічильника газу чи на робочі поверхні первинних перетворювачів; 6) інші ознаки порушень вимог щодо експлуатації ЗВТ, які можуть вплинути на результати вимірювання.

Згідно з п.4 глави 4 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення Оператором ГРМ пропущення строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача, несправності лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску), що сталася внаслідок його пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з урахуванням зокрема, такого: при визначенні лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску) непридатними до застосування за результатами позачергової або експертної повірки, а також при пропущенні строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача об`єм переданого (прийнятого) газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. У разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ (підпункт 1).

Відповідно до пунктів 1-3 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі виявлення у споживача або несанкціонованого споживача порушень, визначених у главі 2 цього розділу, на місці їх виявлення представником оператора ГРМ складається акт про порушення за формою, наведеною в додатку 20 до цього Кодексу. Акт про порушення після пред`явлення представником оператора ГРМ службового посвідчення складається в присутності споживача/несанкціонованого споживача та/або незаінтересованої особи (представника власника/користувача, на території чи об`єкті якого сталося порушення, або органу місцевого самоврядування) за умови посвідчення його особи та засвідчується їх особистими підписами. У разі якщо комерційний вузол обліку, на якому сталося порушення, знаходиться на території (в приміщенні) оператора ГРМ, останній повинен завчасно попередити споживача про час і місце складання акта про порушення. Акт про порушення складається в двох примірниках, один з яких залишається у споживача (несанкціонованого споживача), який має право внести до акта про порушення свої зауваження та заперечення. Представник оператора ГРМ перед складанням акта про порушення зобов`язаний повідомити споживача (несанкціонованого споживача) про його право внести зауваження та заперечення до акта про порушення, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Згідно з п.6 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у разі незгоди споживача (несанкціонованого споживача) із зафіксованим в акті про порушення порушенням, яке стосується пошкодження пломб (крім факту їх відсутності або спрацювання магнітного індикатора), пошкодження ЗВТ/лічильника газу (крім явних ознак навмисного в них втручання), він може вимагати проведення їх експертизи чи позачергової або експертної повірки у порядку, визначеному цим Кодексом. У такому разі в акті про порушення робиться відповідний запис, при цьому представник Оператора ГРМ здійснює заходи щодо пакування пошкодженої пломби та/або лічильника газу (ЗВТ) та складає відповідний акт про направлення їх на експертизу чи позачергову або експертну повірку. До отримання їх результатів нарахування, передбачені цим Кодексом, не застосовуються.

Акт про порушення має бути розглянутим комісією з розгляду актів про порушення оператора ГРМ, яка визначає його правомірність та приймає щодо них відповідне рішення. При складанні акта про порушення представник Оператора ГРМ зазначає в ньому про необхідність споживача (несанкціонованого споживача) бути присутнім на засіданні комісії, на якому буде розглянуто складений акт про порушення, та визначає: 1) місцезнаходження комісії з розгляду актів про порушення; 2) дату та орієнтовний час проведення засідання комісії, на якому буде розглядатися складений акт про порушення; 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо часу та місця засідання комісії) (п.8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС у редакції, чинній на час складення акту про порушення від 25 березня 2020 року).

Наведене спростовує твердження позивача про порушення відповідачем строку розгляду акту про порушення, оскільки чинним на час складання акту законодавством не передбачалося будь-якого строку, протягом якого такий акт повинен бути розглянутим комісією. При цьому, подальші зміни до Кодексу ГРС в частині встановлення такого строку (протягом 2-ох місяців), не можуть застосовуватися до правовідносин, що виникли до внесення таких змін, відтак, судом першої інстанції помилково встановлено, що акт про порушення розглянуто комісією з порушенням строку, визначеного п.8 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС.

Пунктом 9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС передбачено, що до складу комісії з розгляду актів про порушення має входити не менше трьох представників оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. Крім того, оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику метрологічної організації та територіального органу регулятора. У разі відмови метрологічної організації або територіального органу регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі такого представника. Остаточний склад комісії з розгляду актів про порушення затверджується наказом оператора ГРМ. За вимогою однієї зі сторін на засідання комісії в окремому випадку можуть бути додатково залучені інші представники, зокрема від виробника ЗВТ чи виробника пломби, повноваження яких підтверджуються в установленому законодавством порядку.

Колегія суддів звертає увагу, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що склад комісії з розгляду актів про порушення, засідання якої відбулося 07 грудня 2020 року, не відповідав вимогам п.9 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС. В матеріалах справи такі докази відсутні. Зважаючи на принцип змагальності сторін, саме позивач повинен довести ті обставини, на які він посилається як на підставу позовних вимог, чого останнім зроблено не було. Частинами 3, 4 ст.13 ГПК передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст.79 ГПК наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Верховний Суд неодноразово звертався до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17, від 31.03.2021 у справі №923/875/19).

Згідно з п.10 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС споживач (несанкціонований споживач) зобов`язаний бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення, на якому буде розглядатися складений на нього акт про порушення. За неможливості бути присутнім на засіданні особисто споживач (несанкціонований споживач) має право дати письмову згоду у довільній формі на проведення засідання без його присутності або у присутності його уповноваженої особи. У разі неприбуття споживача (несанкціонованого споживача) та/або уповноваженої ним особи на засідання комісії остання розглядає складений акт про порушення без його (її) участі.

Так, відповідачем долучено до матеріалів справи опис вкладення у цінний лист, фіскальний чек та список згрупованих відправлень усі від 01 грудня 2020 року, які є належними доказами повідомлення споживача про засідання комісії з розгляду спірного акту про порушення. Доводи позивача про неповідомлення його про засідання комісії спростовуються матеріалами справи.

Відповідно до п.11 глави 5 розділу ХІ Кодексу ГРС за результатами розгляду акта про порушення на засіданні комісії може бути прийнято рішення про його задоволення (повністю або частково), або необхідність додаткового обстеження чи перевірки, або додаткових пояснень тощо, або скасування акта про порушення. При задоволенні комісією акта про порушення складається акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості

Як встановлено судом вище, за результатами розгляду акту про порушення №007256 від 25 березня 2020 року комісією з розгляду актів про порушення споживачами природного газу вимог Кодексу ГРС АТ Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» 07 грудня 2020 року прийнято рішення про задоволення вказаного акту, що підтверджується витягом з протоколу №52/12 від 07 грудня 2020 року та складено акт-розрахунок необлікованого (донарахованого) об`єму та обсягу природного газу і його вартості від 07 грудня 2020 року, на підставі вказаного акту про порушення.

Судом встановлено, що в акті-розрахунку зазначено, що такий виконано згідно з п.2 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС, яким передбачено, що у разі виявлення Оператором ГРМ несанкціонованого відновлення газоспоживання або використання природного газу споживачем за відсутності чи після розірвання договору розподілу природного газу спожитий об`єм природного газу визначається за номінальною потужністю газового обладнання за період з дня припинення газопостачання (або у разі здійснення попередньої перевірки відключеного стану з дня такої перевірки, що має підтверджуватися відповідним актом перевірки), а при використанні газу без договору з дня його закінчення (розірвання) до дня виявлення порушення, але не більше ніж за 6 місяців.

Разом з тим, представником відповідача неодноразово зазначалося, що зазначення вказаного пункту глави 4 розділу XI Кодексу ГРС є технічною опискою, яка при цьому не впливає на правильність розрахунку.

Так, пунктом 4 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС, який підлягає застосуванню у спірному випадку, передбачено, що у разі виявлення Оператором ГРМ пропущення строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача, несправності лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску), що сталася внаслідок його пошкодження або позаштатного режиму роботи, за умови відсутності несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, перерахунок об`єму розподіленого (спожитого) природного газу проводиться з урахуванням зокрема такого: 1) при визначенні лічильника газу або звужуючого пристрою (перетворювача різниці тиску) непридатними до застосування за результатами позачергової або експертної повірки, а також при пропущенні строку періодичної повірки лічильника газу або звужуючого пристрою з вини споживача об`єм переданого (прийнятого) газу розраховується за номінальною потужністю неопломбованого газоспоживаючого обладнання перерахунок проводиться за період з дати виходу з ладу ЗВТ (з дати початку прострочення періодичної повірки) до моменту встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ. У разі якщо дату виходу з ладу ЗВТ неможливо достовірно визначити, перерахунок проводять з початку розрахункового періоду до дати встановлення та опломбування справного та повіреного ЗВТ.

Також у п.11 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС передбачено, що при складанні акта-розрахунку враховується зокрема таке: 3) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу має бути віднятий об`єм природного газу, фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення. Виключенням є несанкціонований відбір природного газу поза охопленням комерційного вузла обліку; 4) при розрахунку необлікованого (донарахованого) об`єму природного газу пільги та субсидії, на які має право побутовий споживач, не враховуються.

Як вбачається з акту-розрахунку такий здійснено відповідачем з урахуванням номінальної потужності газоспоживаючого обладнання споживача котла ТВГ 8М, а саме: 1100,19 мі/год., за період: з 17 березня 2020 року 11 год. 00 хв. (початок розрахункового періоду акт введення в експлуатацію комерційного ВОГ (перехід на літній лічильник)) по 25 березня 2020 року 15 год. 00 хв. (зняття лічильника на ремонт акт технічної перевірки ВОГ (зняття лічильника на експертизу)) та з врахуванням віднятого об`єму газу, який фактично сплачений споживачем протягом періоду порушення, що в загальному відповідає вимогам п.4 глави 4 та п.11 глави 5 розділу XI Кодексу ГРС.

Щодо експертизи та складу комісії з проведення експертизи ЗВТ:

Згідно з п.1 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС якщо під час перевірки (обстеження) комерційного ВОГ або при контрольному огляді вузла обліку за домовленістю сторін або ініціативою Оператора ГРМ чи споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) буде ініційована експертиза щодо перевірки пошкодження пломб/ЗВТ чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ, вони мають діяти з урахуванням положень цієї глави.

Пунктом 2 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС передбачено, що після зняття ЗВТ та/або пломби, пломбувального матеріалу, на якому встановлено пломбу, чи гвинта, на якому закріплено пломбувальний матеріал (далі - пломба), у присутності сторін пломба або ЗВТ пакується в пакет з поліетилену чи з іншого цупкого матеріалу (або в транспортну тару, що передбачена заводом-виробником та зазначена в паспорті на ЗВТ), який опломбовується пломбою Оператора ГРМ з унікальним номером та, за бажанням, пломбою споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу). При цьому представник Оператора ГРМ складає протокол щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу (по одному екземпляру для кожної сторони), в якому чітко зазначає: 1) поштову адресу місця проведення експертизи; 2) дату та орієнтовний час проведення експертизи (у випадку проведення експертизи ЗВТ та/або пломби суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу», Оператор ГРМ зазначає кінцевий строк, до якого має бути передано ЗВТ та/або пломбу до такого суб`єкта); 3) контактний телефон особи Оператора ГРМ (для уточнення інформації щодо проведення експертизи); 4) сторону, відповідальну за доставку ЗВТ та/або пломби на експертизу; 5) дату останньої повірки ЗВТ.

Під час складання протоколу щодо направлення ЗВТ та/або пломби на експертизу сторона, яка ініціювала експертизу, визначає, ким буде здійснюватися така експертиза (комісією з проведення експертизи ЗВТ та пломб, яка затверджується наказом оператора ГРМ, або суб`єктом судово-експертної діяльності, діяльність якого регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Експертиза ЗВТ та/або пломби має бути проведена протягом десяти робочих днів з дня складання протоколу (крім випадку проведення експертизи ЗВТ та/або пломби суб`єктами судово-експертної діяльності, діяльність яких регулюється Законом України «Про судову експертизу»).

Як встановлено судом 25 березня 2020 року представниками АТ «Львівгаз» складено протокол щодо направлення ЗВТ на експертну повірку за ініціативи оператора ГРМ та запрошено представника споживача на 31 березня 2020 року об 9-30 год. для участі у її проведення за адресою: м. Львів, вул. Золота, 42. Вказаний протокол також підписано представником споживача Бурмас Р.Р. без зауважень.

Відповідно до п.3 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС експертизу ЗВТ та/або пломби проводить комісія, до складу якої має входити не менше трьох представників Оператора ГРМ зі складу інженерно-технічного персоналу та юристів. Крім того, Оператор ГРМ офіційним листом має запросити для участі на постійній основі у складі комісії по одному уповноваженому представнику від метрологічної організації та територіального органу Регулятора. У разі відмови метрологічної служби або територіального органу Регулятора в делегуванні свого представника для участі на постійній основі у складі комісії комісія створюється без участі таких представників. Остаточний склад комісії з проведення експертизи ЗВТ та пломб затверджується наказом Оператора ГРМ. За вимогою однієї зі сторін до проведення експертизи в конкретному випадку можуть бути додатково залучені представники виробника ЗВТ чи виробника пломби. Уповноважені особи при собі повинні мати документ, який посвідчує їх особу, та оригінал листа від виробника за підписом керівника, завірений печаткою (за наявності), в якому чітко зазначені уповноважені від виробника особи для участі в експертизі та їх кваліфікація.

Споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) зобов`язаний бути присутнім під час проведення експертизи (п.4 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС).

Згідно з п.8 глави 10 розділу Х Кодексу ГРС результати огляду фіксуються в акті експертизи. Акт експертизи підписується всіма членами комісії, а також споживачем (суміжним суб`єктом ринку природного газу) або його уповноваженою особою. Якщо споживач (суміжний суб`єкт ринку природного газу) або його уповноважена особа чи член комісії мають окрему думку з приводу експертизи, вона має бути відображена в акті експертизи. У разі відмови від підпису будь-кого з членів комісії або споживача (суміжного суб`єкта ринку природного газу) чи уповноваженої ним особи в акті експертизи про це робиться відповідний запис. Акт експертизи реєструється у журналі реєстрації актів експертизи Оператора ГРМ. Журнал повинен бути прошитий, скріплений печаткою (за наявності) Оператора ГРМ.

Так, судом встановлено, що 31 березня 2020 року комісією у складі головного метролога Галака О.В., начальника лабораторії повірки лічильників газу Товкацького A.М., начальника відділу інспектування Заграничної O.A., інженера метролога Марціна Н.І., слюсаря лабораторії повірки лічильників газу Кузик Г.Є., за участю представника споживача начальника газової дільниці Бурмас Р.Р., проведено експертизу ЗВТ типу ЛГК 100 G-400, зав.№11428, 2015 року виробництва, за результатами якої складено акт №292 експертизи ЗВТ та/або пломби, в якому зафіксовано у п.4 «цілісність лічильного механізму та корпусу» - не виявлено, зміщена турбіна ПЛГ, поряд з тим, за висновками комісії втручання в роботу ЗВТ не виявлено. Також в акті зафіксовано, що до нього додається довідка про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №35/03340.

Вказаний акт експертизи підписаний членами комісії та представником споживача начальником газової дільниці Бурмас Р.Р. (без будь-яких зауважень, в тому числі і щодо складу комісії з проведення експертизи).

Поряд з тим, згідно з Довідкою про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №35/03340 від 31 березня 2020 року, виданою ДП «Львівський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації», за результатами повірки встановлено, що засіб вимірювальної техніки промисловий лічильник газу ЛГК 100 G 400, 2015 року випуску, заводський №11428, не відповідає вимогам «МП-Фб2.784.008 Д2, Лічильники газу турбінні ЛГ(СГ), ЛГ-К-Ех (СГ-К-Ех). Методика повірки.». Підстави для визнання ЗВТ непридатним зміщена турбіна ПГЛ.

Слід зазначити, що експертиза ЗВТ в цьому випадку, враховуючи суть виявленого порушення, не була обов`язковою, оскільки не передбачена Кодексом ГРС, та така проводилася за ініціативи Оператора ГРМ. Одночасно, представник споживача, який був присутній при проведенні експертизи, не висловив своїх заперечень щодо складу комісії та підписав акт №292 експертизи ЗВТ від 31 березня 2020 року без будь-яких зауважень. При цьому, факт порушення споживача підтверджується актом про порушення від 25 березня 2020 року (бланк №007256), довідкою про непридатність законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №35/03340 від 31 березня 2020 року, виданою ДП «Львівський науково-виробничий центр стандартизації, метрології та сертифікації» та рішенням комісії з розгляду актів про порушення від 07 грудня 2020 року, яким задоволено вказаний акт про порушення.

У акті про порушення від 25 березня 2020 року (бланк №007256) встановлено порушення позивачем Кодексу газорозподільних систем, а саме: Розділ ХІ глава 2 пункт 3 підпункт 1, відповідно до якого: до порушень (за умови відсутності несанкціонованого втручання в ГРМ або роботу ЗВТ), що сталися внаслідок пошкодження чи позаштатного режиму роботи комерційного ВОГ або його складових (які кваліфікуються як «не з вини споживача»), але внаслідок яких споживачу здійснюється перерахунок розподіленого (спожитого) об`єму природного газу, належать, зокрема: пошкодження ЗВТ (лічильника газу) або робота комерційного ВОГ чи його складових в позаштатному режимі, внаслідок чого витрата (споживання) природного газу комерційним ВОГ не обліковується або обліковується некоректно. Зокрема, в акті про порушення зафіксовано пошкодження ЗВТ (зупинка лічильника газу), внаслідок чого витрати (споживання) природного газу КВОГ не обліковується або обліковується некоректно.

Акт про порушення від 25 березня 2020 року підписаний представником споживача начальником газової дільниці Бурмас Р.Р. без жодних зауважень.

Поряд з тим, у п.8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС передбачено, що у разі своєчасного (до виявлення порушення представником Оператора ГРМ) письмового повідомлення споживачем Оператора ГРМ про пошкодження ЗВТ/лічильника газу або пломби (крім її відсутності) та за умови відсутності пошкодження пломби з прихованими заходами чи несанкціонованого втручання в роботу ЗВТ/лічильника газу процедура, передбачена цією главою, не застосовується (крім періоду відсутності пошкодженого ЗВТ/лічильника газу, що був направлений на експертизу та/або позачергову чи експертну повірку).

Одночасно, позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що він повідомляв відповідача про зупинку лічильника газу (наявність позаштатного режиму роботи лічильника) до моменту виявлення відповідачем вказаного порушення, у зв`язку з чим, п.8 глави 4 розділу XI Кодексу ГРС не може бути застосований в цьому випадку.

Факт порушення споживачем Кодексу газорозподільних систем останнім не спростовано, а докази, що містяться у матеріалах справи в їх сукупності свідчать про вчинення позивачем порушення, передбаченого пп.1 п.3 глави 2 Розділу ХІ Кодексу ГРС, у зв`язку з чим, відповідачем правомірно донараховано споживачу об`єм природного газу, вартість якого останній повинен сплатити.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч.1 ст.86 ГПК України).

Враховуючи все наведене вище, колегія суддів дійшла висновку про відсутність правових підстав для визнання недійсним рішення комісії АТ «Львівгаз» з розгляду актів про порушення від 07 грудня 2020 року, затвердженого протоколом №52/12 про задоволення акта про порушення б/н від 25 березня 2020 року (бланк 007256) та скасування здійсненого АТ «Львівгаз» донарахування необлікованого об`єму природного газу за період з 11:00 год. 17 березня 2020 року по 15:00 год. 25 березня 2020 року в обсязі 88,540 тис. м. куб на суму 384 815,11 грн., а відтак і про необґрунтованість заявлених позовних вимог.

Місцевий господарський суд помилково не врахував наведені вище обставини справи, неправильно застосував норми матеріального права та дійшов помилкового висновку про задоволення позову.

Відповідно до ст.236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ст.275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Статтею 277 ГПК України передбачено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: нез`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

У зв`язку з наведеним вище, колегія суддів дійшла висновку про: задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції та прийняття нового рішення про відмову в задоволенні позову.

Відповідно до ч.14 ст.129 ГПК України якщо суд апеляційної, касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, цей суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Враховуючи положення ст.129 ГПК України, з позивача на користь відповідача (скаржника) слід стягнути 3 721,50 грн. у відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Щодо вимог позивача про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, то такі задоволенню не підлягають, враховуючи відмову у задоволенні позову.

Керуючись ст.ст.129, 236, 270, 275, 277, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд,

постановив:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» задоволити.

Рішення Господарського суду Львівської області від 18 липня 2022 року у справі №914/573/22 скасувати.

Прийняти нове рішення. У задоволенні позову відмовити.

Стягнути з Львівського комунального підприємства «Залізничнетеплоенерго» (79054, м. Львів, вул. С. Петлюри, 4а; ідентифікаційний код юридичної особи 20784943) на користь Акціонерного товариства «Оператор газорозподільної системи «Львівгаз» (79039, м. Львів, вул. Золота, 42; ідентифікаційний код юридичної особи 03349039) 3 721,50 грн. у відшкодування витрат по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги.

Матеріали справи №914/573/22 повернути до Господарського суду Львівської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку у відповідності до вимог ст.ст.286-291 ГПК України.

Повну постанову складено 05 грудня 2022 року

Головуючий (суддя-доповідач) Якімець Г.Г.

Суддя Бойко С.М.

Суддя Бонк Т.Б.