ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про об`єднання вимог за зустрічним позовом

в одне провадження з первісним позовом

12.12.2022м. ДніпроСправа № 904/4099/22

Суддя Господарського суду Дніпропетровської області Новікова Р.Г., розглянувши клопотання Акціонерного товариства «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро про поновлення строку на подання

зустрічного позову Акціонерного товариства «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро)

до Акціонерного товариства «Дніпрометробуд» м. Дніпро

про стягнення збитків в розмірі 491210грн.98коп.

у справі

за позовом Акціонерного товариства «Дніпрометробуд» м. Дніпро

до Акціонерного товариства «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро)

про стягнення суми боргу в розмірі 207557грн.44коп., пені в розмірі 23270грн.47коп., 3% річних в розмірі 2028коп.24коп., інфляційної складової в розмірі 11170грн.26коп.

ВСТАНОВИВ: Акціонерне товариство Дніпрометробуд звернулось до Акціонерного товариства «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро з позовом про стягнення суми боргу в розмірі 207557грн.44коп., пені в розмірі 23270грн.47коп., 3% річних в розмірі 2028коп.24коп., інфляційної складової в розмірі 11170грн.26коп.

В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається на порушення відповідачем зобов`язань з оплати орендної плати за договором оренди виробничого майданчика №2-ДО від 04.07.2019.

Позивач зазначає, що орендна плата за грудень 2021року - березень 2022року сплачена відповідачем частково, а орендна плата за квітень - вересень 2022року не сплачена в повному обсязі. Станом на 31.10.2022 сума боргу зі сплати орендної плати становить 207557грн.44коп. (за грудень 2021 року в розмірі 4568,93грн., за січень 2022 року в розмірі 4596,35грн., за лютий 2022 року в розмірі 4656,10грн., за березень 2022 року в розмірі 4730,60грн., за квітень 2022 року в розмірі 29068,37грн., за травень 2022 року в розмірі 30580,33грн., за червень 2022 року в розмірі 31406грн., за липень 2022 року в розмірі 32379,59грн., за серпень 2022 року в розмірі 32606,25грн., за вересень 2022 року в розмірі 32964,92грн.)

На підставі пункту 2.9 договору позивач нарахував та заявив до стягнення пеню в розмірі 23270,47грн. за загальний період з 25.01.2022 по 31.10.2022.

На підставі статті 625 Цивільного кодексу України позивач нарахував та заявив до стягнення 3% річних в розмірі 2028грн.24коп. за загальний період з 01.01.2022 по 31.10.2022, суму інфляційної складової в розмірі 11170грн.26коп. за загальний період січень вересень 2022року.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2022 прийнятий позов до розгляду, відкрите провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без виклику(повідомлення) учасників справи за наявними матеріалами.

Запропоновано відповідачу протягом 15днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати суду відзив на позов відповідно до вимог статті 165 Господарського процесуального кодексу України, а також всі докази, що підтверджують заперечення проти позову; одночасно надіслати позивачу копію відзиву та доданих до нього документів, докази такого направлення надати суду.

Представник відповідача 18.11.2022 ознайомився з матеріалами справи №904/4099/22.

На адресу суду 30.11.2022 надійшов відзив на первісний позов та зустрічна позовна заява.

У зустрічному позові Акціонерне товариство «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро просить стягнути з Акціонерного товариства «Дніпрометробуд» суму збитків в розмірі 491210грн.98коп. та провести зустрічне зарахування між задоволеними позовними вимогами за первісним та зустрічним позовом.

В обґрунтування заявлених зустрічних вимог позивач посилається на бездіяльність відповідача щодо реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних з сумами податку на додану вартість за договором субпідряду №45 від 11.12.2017, укладеного між сторонами.

Позивач за зустрічним позовом вказує, що з 11.05.2018 по 15.11.2018 на виконання договору субпідряду №45 від 11.12.2017 платіжними дорученнями №6002 від 11.05.2018, №6152 від 21.05.2018, №7995 від 11.09.2018, №8701 від 19.10.2018, №9159 від 15.11.2018 перерахував відповідачу суму в розмірі 2947265грн.88коп., у тому числі, податок на додану вартість в розмірі 491210грн.98коп.

Позивач за зустрічним позовом стверджує, що в порушення норм Податкового кодексу України відповідач не зареєстрував податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних з сумами податку на додану вартість, перерахованими позивачем як предоплата або оплата за виконані відповідачем роботи відповідно до договору. Це призвело до позбавлення позивача права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та скористатись правом на зменшення податкових зобов`язань.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.12.2022 повернено зустрічний позов.

На адресу суду 06.12.2022 вдруге надійшов зустрічний позов Акціонерного товариства «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро до Акціонерного товариства «Дніпрометробуд» м. Дніпро про стягнення збитків в розмірі 491210грн.98коп.

Позивач за зустрічним позовом також заявив клопотання про поновлення строку на подання зустрічного позову.

В обґрунтування клопотання позивач за зустрічним позовом посилається на отримання ухвали суду про повернення зустрічного позову після спливу строку на подання зустрічного позову, фактичну наявність повноважень у представника позивача за зустрічним позовом на підписання позову.

Розглянувши клопотання позивача за зустрічним позовом про поновлення строку на подання зустрічного позову, суд зазначає таке.

Частиною 1 статті 116 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Відповідно до статті 118 Господарського процесуального кодексу України право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стаття 119 Господарського процесуального кодексу України визначає, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи.

Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Згідно зі статтею 180 Господарського процесуального кодексу України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Як вбачається з матеріалів справи, представник позивача за зустрічним позовом ознайомився з матеріалами справи 18.11.2022, у тому числі, з ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.11.2022. На даний момент у суду відсутні докази отримання ухвали суду позивачем за зустрічним позовом до 18.11.2022. Таким чином строк для надання відзиву та подання зустрічного позову закінчився 05.12.2022.

Вперше зустрічний позов був поданий до суду 28.11.2022 та повернений ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.12.2022. вдруге зустрічний позов поданий до суду 06.12.2022.

Обґрунтовуючи поважність підстав поновлення пропущеного строку для подання зустрічного позову позивач за зустрічним позовом посилається на отримання ухвали суду про повернення зустрічного позову після спливу строку на подання зустрічного позову, фактичну наявність повноважень у представника позивача за зустрічним позовом на підписання позову.

З огляду на обставини справи, суд визнає поважними причини пропуску процесуального строку на подання зустрічного позову та поновлює цей строк.

Частиною першою статті 46 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом 3 частини другої статті 46 Господарського процесуального кодексу України визначено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Згідно із вимогами частини другої статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2019 у справі №916/3245/17 зазначено, що ознаками зустрічного позову є його взаємопов`язаність із первісним позовом і доцільність його спільного розгляду з первісним позовом, зокрема коли позови виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову. Вимоги за зустрічним позовом можуть різнитися з вимогами первісного позову, але вони об`єднуються в одне провадження з первісним позовом ухвалою суду. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах, вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Водночас подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

У постанові від 20.03.2019 у справі №910/2987/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що взаємопов`язаність зустрічного та первісного позовів може виражатися у підставах цих позовів або поданих доказах, а також у тому, що вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись. Подання зустрічного позову, задоволення якого виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову, має на меті довести відсутність матеріально-правової підстави для задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом.

Згідно з правовою позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 17.05.2021 у справі №910/18778/20, від 22.04.2019 у справі №914/2236/18, конструкція частини другої статті 180 Господарського процесуального кодексу України вказує на її імперативність, тобто суд позбавлений широкого розсуду щодо доцільності прийняття зустрічного позову; умовою цього є посилання у зустрічному позові на обставини, за якими задоволення зустрічного позову матиме наслідком повну або часткову відмову у задоволенні первісного позову, та виникнення позовів з одних правовідносин.

Водночас, у постанові Верховного Суду від 27.01.2021 у справі №908/1688/20 зазначено, що зустрічний позов може подаватися не лише для захисту проти первісного позову, а й бути самостійним засобом захисту проти відповідача, іноді зустрічний позов може бути спрямовано тільки до заліку первісної вимоги. Подання зустрічного позову надає можливість через спільний розгляд первісної і зустрічної вимоги повніше врахувати правові відносини сторін. Зустрічний позов повинен бути взаємно пов`язаний з первісним. Взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів може виявлятись у такому: а) обидва позови взаємно пов`язані, і їх спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору; взаємна пов`язаність первісного і зустрічного позову може виражатись у підставах цих позовів або поданих доказах; б) вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись; в) задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову; подання такого зустрічного позову має на меті довести відсутність у позивача матеріально-правової підстави на задоволення первісного позову через відсутність матеріальних правовідносин, з яких випливає суб`єктивне право позивача за первісним позовом (пункт 27, 28).

Отже, взаємна пов`язаність зустрічного та первісного позовів та доцільність їх спільного розгляду може виявлятись у такому:

- повністю чи частково співпадають підстави обох позовів (фактичні обставини); при цьому правові підстави цих позовів можуть бути різними;

- для підтвердження підстав позову сторонами (позивачем за первісним позовом і відповідачем за зустрічним) надані переважно або частково одні ті самі докази;

- вимоги за зустрічним і первісним позовами можуть зараховуватись (при цьому предмети та підстави таких позовів можуть бути не пов`язаними, доцільність розгляду в одному провадженні спрямована на процесуальну економію, уникнення процедури примусового виконання одночасно двох судових рішень);

- задоволення зустрічного позову виключатиме повністю або частково задоволення первісного позову;

- спільний розгляд сприятиме оперативному і правильному вирішенню спору/спорів між сторонами.

Як вбачається з матеріалів справи, предметом первісного позову є матеріально-правові вимоги про стягнення 207557грн.44коп., пені в розмірі 23270грн.47коп., 3% річних в розмірі 2028коп.24коп., інфляційної складової в розмірі 11170грн.26коп.

Предметом зустрічного позову є вимога про стягнення суми збитків у розмірі 491210грн.98коп. Позивач за зустрічним позовом просить провести зустрічне зарахування між задоволеними позовними вимогами за первісним та зустрічним позовом.

За таких обставин, зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро слід прийняти до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднати їх в одне провадження.

Частиною 7 статті 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що у випадку подання зустрічного позову у справі, яка розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, суд постановляє ухвалу про перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження.

Керуючись нормами статей 20, 116 119, 120, 121, 162, 164, 173, 180, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Задовольнити клопотання Акціонерного товариства «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро та поновити строк на подання зустрічного позову.

2. Прийняти зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» Туреччина, м. Анкара в особі Представництва «Лімак Іншаат Санаї ве Тіджарет Анонім Шіркеті» м. Дніпро до спільного розгляду з первісним позовом та об`єднати їх в одне провадження.

3. Перейти до розгляду справи №904/4099/22 за правилами загального позовного провадження.

4. Призначити підготовче судове засідання на 27.12.2022 о 12год.30хв.

Повідомити учасників справи, що підготовче засідання відбудеться 27.12.2022 о 12год.30хв. в приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань №3-207 (2поверх) за адресою: м. Дніпро, вул. Володимира Винниченка, 1.

5. Відповідач (за зустрічним позовом) має право подати відзив на зустрічну позовну заяву протягом 15 днів з дня вручення ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 12.12.2022. Відзив має відповідати статті 165 Господарського процесуального кодексу України.

6. Позивач (за зустрічним позовом) має право подати відповідь на відзив протягом 10 днів з дня одержання відзиву на зустрічну позовну заяву. Відповідь на відзив має відповідати статті 166 Господарського процесуального кодексу України.

7. Відповідач (за зустрічним позовом) має право подати заперечення протягом 10 днів з дня одержання відповіді на відзив. Заперечення має відповідати вимогам статті 167 Господарського процесуального кодексу України.

8. Роз`яснити учасникам, що відповідні заяви по суті справи повинні відповідати вимогам статей 161-168 Господарського процесуального кодексу України та мають бути подані в строк, визначений в ухвалі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Р.Г. Новікова