УХВАЛА

м. Київ

13.12.2022Справа № 910/13645/22
Суддя Господарського суду міста Києва Карабань Я.А., розглянувши матеріали за позовом Приватного акціонерного товариства «ЗАКАРПАТТЯОБЛЕНЕРГО» до Закарпатської обласної ради про витребування майна з чужого незаконного володіння, скасування рішення про державну реєстрацію права власності та припинення права власності,

УСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «ЗАКАРПАТТЯОБЛЕНЕРГО» (надалі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Закарпатської обласної ради (надалі - відповідач), в якому просить суд:

- витребувати на користь позивача з незаконного володіння відповідача будівлю «Трансформаторна станція», що перебуває у складі об`єкту нерухомого майна: «комплекс будівель», що знаходиться за адресою: Закарпатська область, місто Берегове, вулиця Бетлена, будинок 1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 102);

- визнати протиправним та скасувати рішення про держану реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер: 63849108 від 13.06.2022 в частині державної реєстрації права власності відповідача на будівлю «Трансформаторна станція», що перебуває у складі об`єкту нерухомого майна: «комплекс будівель», що знаходиться за адресою: Закарпатська область, місто Берегове, вулиця Бетлена, будинок 1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 102);

- припинити право власності відповідача на будівлю «Трансформаторна станція», що перебуває у складі об`єкту нерухомого майна: «комплекс будівель», що знаходиться за адресою: Закарпатська область, місто Берегове, вулиця Бетлена, будинок 1 (реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 102).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 ГПК України, в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд зазначає, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 162, 164 ГПК України.

Згідно з п.3 ч.2 ст.162 ГПК України позовна заява повинна містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Так, відповідно до ч.ч.2, 3 ст.163 ГПК України ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог. Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред`явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при розгляді справи.

Майновий позов (позовна заява майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну, а категорію майнових спорів складають, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми його використання. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Окрім цього, пунктом 2 частини 1 статті 164 ГПК України, передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлено, що станом на 01.01.2022 прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 2 481,00 грн.

Згідно із п.п. 1 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, а саме про витребування нерухомого майна, а також зазначено ціну позову 143 364,66 грн, однак не надано доказів на підтвердження вартості нерухомого майна на момент звернення до суду з позовом.

Отже, позивачу необхідно усунути вказаний недолік шляхом надання доказів на підтвердження ціни позову для розрахунку вірної суми судового збору,

Також згідно з п. 1 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Абзацом 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270, (далі - Правила) передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

У відповідності до п. 19 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

Згідно п. 61 Правил у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові.

На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Враховуючи наведені вище норми та вимоги встановлені ст. 164, 172 ГПК України, належним доказом надіслання сторонам копій позовної заяви та доданих до неї документів відповідно до кількості відповідачів є - оригінали описів вкладення до поштових відправлень, які повинні містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділенням.

Правові висновки щодо необхідності наявності номеру поштового відправлення на описі вкладення у цінний лист також викладені у постановах Верховного Суду від 13.01.2020 у справі № 910/28408/15, від 26.03.2020 у справі № 910/9962/16, від 24.12.2020 №916/2110/20 та від 22.01.2022 у справі №916/1618/21

Однак, всупереч наведеним вище вимогам, у якості доказів направлення відповідачу та третім особам копій позовної заяви позивачем надано, зокрема, оригінали описів вкладення в цінні листи від 05.12.2022 на яких не зазначено номери поштових відправлень.

Отже, позивачу необхідно надати суду оригінали описів вкладення до поштових відправлень, які повинні містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються та бути оформленими відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, а також оригінал розрахункового документу, виданий поштовим відділенням на підтвердження надіслання відповідачу та третім особам копій позовної заяви та доданих до неї документів.

Враховуючи викладене, позовна заява Приватного акціонерного товариства «ЗАКАРПАТТЯОБЛЕНЕРГО» підлягає залишенню без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись ст. 162, 164, 174, 233, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ЗАКАРПАТТЯОБЛЕНЕРГО» залишити без руху.

2. Встановити Приватному акціонерному товариству «ЗАКАРПАТТЯОБЛЕНЕРГО» строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення даної ухвали.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Я.А.Карабань