ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" листопада 2022 р. Справа№ 910/4490/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Іоннікової І.А.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тарасенко К.В.

за участю секретаря судового засідання Кузьменко А.М.

представники:

від позивача: Поліщук П.П. (ордер серія АІ № 1237061 від 02.06.2022, посвідчення адвоката № 9279/10 від 31.07.2020)

від відповідача-1: Балабан М.К. (виписка з ЄДРЮОФОП)

від відповідача-2: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА"

на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 (повний текст складено 04.10.2022)

у справі № 910/4490/22 (суддя Сташків Р.Б.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА"

до 1) Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів

2) Державного підприємства "СЕТАМ"

про визнання переможцем електронних торгів, визнання електронних торгів такими, що відбулися та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів та Державного підприємства "СЕТАМ" в якому просив суд першої інстанції:

- визнати електронні торги із реалізації арештованих активів, а саме техніки нової та вживаної: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (лот №511441), що проведені Державним підприємством "СЕТАМ" 29 квітня 2022 року - такими, що відбулися;

- визнати Товариство з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" переможцем електронних торгів із реалізації арештованих активів, а саме техніки нової та вживаної: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (лот №511441), що проведені Державним підприємством "СЕТАМ" 29 квітня 2022 року;

- зобов`язати Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та правління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів оформити та видати Товариству з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" акт про реалізацію на електронних торгах арештованих активів, з саме техніки нової та вживаної: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (лот №511441).

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за наслідками зазначених електронних торгів із реалізації майна, позивача було визнано переможцем, адже на момент їх завершення від нього надійшла найвища цінова пропозиція.

Також, позивачем було підписано протокол електронних торгів та в установлені строки сплачено кошти за придбане майно на рахунок відповідача-1, який зазначено в протоколі електронних торгів.

Однак, відповідач-1 повідомив позивача про неможливість оформлення та видачі акта про реалізацію майна, оскільки 13.05.2022 на підставі листа відповідача-1 від 12.05.2022 електронні торги із реалізації майна були припинені відповідачем-2.

З огляду на викладене, позивач посилався на те, що дії відповідача-1 щодо припинення електронних торгів із реалізації майна та відмови у видачі позивачу акта про реалізацію майна на електронних торгах є протиправними, вчиненими з порушенням вимог пунктів 11 та 22 Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах (затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 719; надалі - Порядок) та прав позивача, як переможця електронних торгів.

Короткий зміст оскаржуваного рішення суду першої інстанції

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у позові відмовлено повністю.

Аргументуючи судове рішення, місцевий господарський суд виходив з недоведеності позивачем належними засобами доказування своїх позовних вимог, та обставин, які є підставами для розірвання договору в судовому порядку, а також не спростовано обставин на які посилається відповідач-1 на обґрунтування своїх заперечень на позов.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у справі № 910/4490/22 та винести постанову якою позовні вимоги задовольнити повністю.

Окрім цього, позивачем разом з апеляційною скаргою подано до суду апеляційної інстанції заяву про забезпечення позову, в якій заявник просить вжити заходи забезпечення позову у справі № 910/4490/22, а саме:

- накласти арешт на майно, а саме техніку нову та вживану: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (дот № 511441), яка була передана на реалізацію згідно заявки Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів № 23 від 31.12.2021 та придбана Товариством з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" (місце знаходження: 08141, Київська область, Бучанський район, село Софіївська Борщагівка, вулиця Кошова, буд. 122, приміщення 57/6; ) згідно протоколу № 570545 проведення електронних торгів від 29.04.2022;

- заборонити будь - яким особам, в тому числі Військовій частині НОМЕР_1 вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження, передачу, переміщення, переробку, перетворення та/чи використання (експлуатацію) майна, а саме: техніку нову та вживану: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (дот № 511441), яка була передана на реалізацію згідно заявки Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів № 23 від 31.12.2021 та придбана Товариством з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" (місце знаходження: 08141, Київська область, Бучанський район, село Софіївська Борщагівка, вулиця Кошова, буд. 122, приміщення 57/6; ) згідно протоколу № 570545 проведення електронних торгів від 29.04.2022.

Короткий зміст апеляційної скарги та узагальнення її доводів

В обґрунтування наведеної позиції, викладеної у апеляційній скарзі, позивач зазначає, що судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного рішення неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права, а також висновки, викладені в оскаржуваному судовому рішенні не відповідають обставинам справи.

Зокрема, позивач наголошує на тому, що із матеріалів справи чітко вбачається, що ним виконано усі передбачені Порядком обов`язки переможця електронних торгів з реалізації активів, оскільки такі обов`язки виникли позивача в силу укладення із відповідачем-1 договору купівлі - продажу активів у формі протоколу № 570545 проведення електронних торгів від 29.04.2022.

Однак, на думку позивача судом першої інстанції не було враховано наступні обставини, зокрема те, що:

- відповідач, відмовивши видати позивачу акт про реалізацію активів, фактично в односторонньому порядку відмовився від зобов`язання, хоча таке право відповідача жодним нормативно - правовим актом не передбачено;

- норми Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів" та Порядку не надають відповідачу-1 повноважень заявляти вимоги про рецензування звіту про оцінку майна, що виготовлений за замовленням відповідача-2, як організатором електронних торгів;

- жодних перешкод, які б дозволяли реалізувати актив відповідно до Порядку не існувало, а відтак дії відповідачів-1,-2 щодо припинення електронних торгів із реалізації активів та як наслідок позбавлення позивача статусу переможця електронних торгів є безпідставними, вчиненими з порушенням вимог п.п. 11, 22 Порядку та прав позивача, як переможця електронних торгів.

Окрім цього, до Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшли доповнення до апеляційної скарги, в яких підтримуючи доводи апеляційної скарги, позивач зазначив, що місцевий господарський суд дійшов помилкових висновків стосовно того, що право відповідача-1 припинити торги та зняти актив із реалізації існує до моменту отримання відповідачем-2 інформації про виконання переможцем дій, вказаних у п. 5 Розділу VII Правил, внаслідок неврахування норм, які забороняють в односторонньому порядку відмовлятися від зобов`язання, а відтак судом першої інстанції було неправильно застосовано норми Цивільного кодексу України.

Також, позивачем до суду апеляційної інстанції надано письмові пояснення, в яких скаржник підтримуючи апеляційну скаргу посилався на правову позицію Верховного Суду з побідних спорів.

Короткий зміст відзиву відповідача-1 на апеляційну скаргу та узагальнення його доводів

Заперечуючи проти доводів апеляційної скарги, відповідач-1 наголошує на тому, що припинення торгів та зняття активу (лот № 511441) з реалізації на підставі п. 11 Порядку, п. 2.2.4 договору та відмова позивачу у оформленні та видачі акту про реалізацію на електронних торгах арештованих активів є законними та обґрунтованими, тоді як твердження позивача з цього приводу, на думку відповідача-1, не відповідають дійсності, оскільки станом на 12.05.2022 реалізація майна не була завершена, і відповідні відомості про факт завершення реалізації майна не були внесені до інформаційного повідомлення, а тому дії відповідача-1 є правомірними та відповідають нормам законодавства України.

Узагальнений виклад позиції інших учасників по справі

Відповідач-2 не скористався правом подати письмовий відзив на апеляційну скаргу, хоча був належним чином повідомлений про розгляд апеляційної скарги. Неподання відзиву не перешкоджає розгляду апеляційної скарги по суті, що насамперед узгоджується ч. 3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.09.2022, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у справі № 910/4490/22 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Іоннікова І.А., судді: Тарасенко К.В., Разіна Т.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2022 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/4490/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у справі № 910/4490/22; призначено до розгляду заяву про забезпечення позову та апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у справі № 910/4490/21 в судовому засіданні на 10.11.2022.

Згідно з розпорядження Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2022 у справі № 910/4490/22 призначено повторний автоматизований розподіл. Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справу № 910/4490/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Іоннікова І.А., судді: Михальська Ю.Б., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" на рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у справі № 910/4490/22 колегією суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Іоннікової І.А., суддів: Михальської Ю.Б., Тарасенко К.В.; розгляд справи вирішено здійснювати за раніше визначеною датою та часом.

В судове засідання, яке відбулося 10.11.2022, з`явилися представники позивача та відповідача-2, які підтримали свої правові позиції щодо апеляційної скарги.

Представник відповідача-2 у судове засідання не з`явився, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, ухвала Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2022 була направлена відповідачу-2 по справі на його зазначену в матеріалах справи електронну адресу.

Також слід зазначити, що інформація про судове засідання була оприлюднена на офіційному веб-порталі "Судової влади України", тому відповідач-2 по справі не був позбавлений об`єктивної можливості дізнатися про дату судового засідання, користуючись відкритим безоплатним цілодобовим доступом до вказаного сайту.

Враховуючи, що явка представника відповідача-2 у судове засідання судом апеляційної інстанції обов`язковою не визнавалась, колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду апеляційної скарги за наявними матеріалами та за відсутності представника відповідача-2.

Вивчивши матеріали справи, заслухавши думку представників позивача та відповідача-1, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Ухвалою Вищого антикорупційного суду від 08.07.2021 у справі № 991/4525/21 для здійснення заходів з управління речовими доказами з метою збереження їх економічної вартості на підставах, у порядку та на умовах, визначених ст.ст. 19, 21 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", арештоване відповідно до ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 24.06.2021 майно передано в управління відповідача-1.

31.12.2021 відповідач-1 направив відповідачу-2 заявку № 23 про передачу майна для реалізації на електронних торгах.

19.04.2022 на веб-сайті відповідача-2 за посиланням https://setam.net.ua/auction/509648 було розміщено інформаційне повідомлення про електронні торги із реалізації майна.

Стартова ціна реалізації майна була встановлена на підставі Звіту з оцінки Майна вих. №2281/1 від 11.02.2022 (далі - Звіт від 11.02.2022) та складала 15569986,35 грн. Звіт від 11.02.2022 було складено ТОВ "Експертно-консультаційний центр" на підставі договору надання послуг з оцінки майна №2281 від 27.01.2022 , укладеного із відповідачем-1

За твердженням позивача, після подання заявки на участь в цих електронних торгах та сплати гарантійного внеску, його було допущено до участі в електронних торгах із реалізації майна, як учасника №9.

29.04.2022 до відпоівідача-1 (вхд. № 635/33-22) надійшов лист від ТОВ "Експертно-консультаційний центр" від 28.04.2022 № 1321, із якого слідує, що вказана експертна установа при виконанні Звіту від 11.02.2022, у зв`язку із недостатнім ознайомленням з об`єктом оцінки, допустила неточності при ідентифікації майна - його кількості та технічних характеристик, які суттєво вплинули на кінцевий результат розрахунку, що відповідно, може завдати шкоди інтересам держави або інших осіб, при продажу за визначеною в Звіті від 11.02.2022 ціною. Тому, у вказаному листі ТОВ "Експертно-консультаційний центр" просило відповідачів не проводити реалізацію майна, за ціною що була визначена в результаті розрахунку в Звіті від 11.02.2022 та направити його на доопрацювання та усунення неточностей, для запобігання порушень інтересів держави, потенційних покупців та власників майна.

Однак, 29.04.2022 на офіційному сайті відповідачва-2 було опубліковано інформацію про проведення електронних торгів з продажу майна (лот № 511441), зазначені торги були проведені, і за їх підсумками учасника № 9 (позивача) було визнано переможцем, адже на момент їх завершення від нього надійшла найвища цінова пропозиція у сумі 16 660 000 грн.

Зокрема, 29.04.2022 було сформовано відповідний протокол № 570545 про проведення електронних торгів, у якому переможцем торгів визнано учасника № 9 - позивача, із встановленням суми, яку необхідно перерахувати на рахунок продавця - відповідача-1, - 16660000 грн, та строку в який ці кошти мають бути сплачені переможцем - до 10.05.2022. Цей протокол підписано від імені переможця - позивача та організатора торгів - відповідача-2 уповноваженими на те особами (зворотного матеріали справи не містять).

Листом відповідач-1 від 02.05.2022 № 134/6.1-33-22/6 звернулося до відповідача-2 для проведення рецензії на Звіт від 11.02.2022.

Відповідачем-1 було отримано від оцінювача Алавердова Р.Е. (сертифікат № 1383 від 27.09.1999, свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів №1612 від 28.09.2004, посвідчення про підвищення кваліфікації оцінювача МФ № 7944-ПК від 27.01.2021) рецензію від 06.05.2022 на Звіт від 11.02.2022, відповідно до якої цей Звіт, що був виконаний станом на 11.02.2022, є повним звітом про оцінку, та є таким, що не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватись з метою, визначеною у звіті, після виправлення.

10.05.2022 позивачем сплачено кошти в сумі 1 6660 000 грн за майно на рахунок відповідача-1, зазначений в протоколі електронних торгів, що підтверджується копією платіжного доручення № 4 від 10.05.2022.

12.05.2022 відповідач-1 звернувся до відповідача-2 з листом № 1867/6.1-33-22/6 з вимогою про припинення електронних торгів та зняття активу (лот № 511441) з реалізації. Як вбачається із зазначеного листа, підставою для припинення електронних торгів із реалізації майна було названо обставину отримання відповідачем-1 рецензії № 2281/1 від 06.05.2022 на Звіт від 11.02.2022.

Відповідач-1 також зазначив, що вказані вище кошти 18.05.2022 (платіжне доручення № 3) були повернуті позивачу на рахунок, з якого вони були перераховані відповідачу-1. Цей факт позивач підтверджує і не заперечує.

18.05.2022 позивач звернувся до відповідача-1 із скаргою на бездіяльність щодо оформлення та видачі акта про реалізацію активів.

03.06.2022 відповідачем-1 листом вих. № 249/6.1-32-22/6 відмовлено позивачу в оформленні та видачі акта про реалізацію активу у зв`язку з тим, що електронні торги припинено, а актив знято з реалізації.

Вказані обставини підтверджуються залученими до матеріалів справи копіями вищевказаних: завки № 23, ухвали Вищого антикорупційного суду від 08.07.2021, інформаційного повідомлення, платіжних доручень № 3 від 27.04.2022 та № 4 від 10.05.2022, договорів та листів, а також поясненнями представників сторін.

Звертаючись з даним позом до суду першої інстанції, позивач посилався на те, що дії відповідача-1 щодо припинення електронних торгів із реалізації майна та відмови у видачі позивачу акта про реалізацію майна на електронних торгах є безпідставними, вчиненими з порушення вимог п.п. 11 та 22 Порядку та прав позивача, що і стало причиною виникнення даного спору.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у позові відмовлено повністю.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

В силу вимог ч.ч. 1, 2, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Колегія суддів, беручи до уваги межі перегляду справи у апеляційній інстанції, вивчивши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного рішення, дійшла висновку про те, що апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду підлягає скасуванню з наступних підстав.

За змістом ч. 4 ст. 21 Закону України "Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів", реалізація майна у порядку, передбаченому цією частиною, здійснюється за цінами, не нижчими за ринкові.

Відповідно до національного стандарту №1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10.12.2003 №1891, ринкова вартість - вартість, за яку можливе відчуження об`єкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

В свою чергу, абз. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про захист економічної конкуренції", ринок товару (товарний ринок) - сфера обороту товару (взаємозамінних товарів), на який протягом певного часу і в межах певної території є попит і пропозиція.

Реалізація активів здійснюється на електронних торгах відповідно до Порядку реалізації арештованих активів на електронних торгах, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.09.2017 № 719 (надалі - Порядок).

Реалізація активів здійснюється на електронних торгах за принципом аукціону засобами електронної торгової системи через веб-сайт організатора. Електронні торги, нові електронні торги можуть бути першими або повторними. Перші електронні торги проводяться без можливості зниження початкової вартості лота, повторні (другі, треті) електронні торги - з можливістю зниження початкової вартості лота (п. 4 Порядку).

Стартова ціна лота на перших електронних торгах дорівнює ринковій вартості активу, який становить відповідний лот, за звітом про оцінку. Нереалізовані на перших електронних торгах активи виставляються організатором на повторні електронні торги із стартовою ціною, що становить 90 відсотків вартості таких активів, визначеної на перших електронних торгах, з можливістю автоматичного покрокового зниження такої ціни лота до 70 відсотків його початкової вартості для нерухомого майна та 50 відсотків - для рухомого майна. У разі повторної нереалізації арештованих активів вони виставляються організатором на повторні (треті) електронні торги із стартовою ціною, що становить 80 відсотків вартості таких активів, визначеної на перших електронних торгах, з можливістю автоматичного покрокового зниження такої ціни лота до 40 відсотків його початкової вартості для нерухомого майна та 30 відсотків - для рухомого майна (абзац перший - третій пункту 8 Порядку).

Із вказаного вбачається, що Порядком прямо передбачено можливість реалізації активів за ціною нижчою від стартової, тобто нижчою від вартості визначеної на підставі звіту про оцінку.

За таких умов, ринкову вартість активу на електронних торгах, нижче якої не допускається реалізація слід розуміти, як діапазон вірогідних цін, де для перших торгів верхньою межею є вартість визначена на підставі звіту, а нижньою справедлива вартість визначена за результатом діючої економічної ситуації. Для повторних (третіх) торгів верхня межа фактично ніколи не дорівнюватиме вартості визначеній на підставі звіту, а складатиме суму зменшену на відповідну кількість відсотків від стартової на перших електронних торгах. Нижня межа для повторних (третіх) торгів, як і для перших завжди дорівнюватиме справедливій вартості визначеній за результатом діючої економічної ситуації.

Якщо актив не продається на жодних торгах (перших, повторних, третіх) очевидним є факт невідповідності його ціни у зазначеному діапазоні - ринковій.

Вказаний висновок знайшов своє відображення в абзаці четвертому пункту 8 Порядку згідно якого, у разі нереалізації активів на електронних торгах (перших і повторних) та прийняття відповідачем рішення про їх передачу для реалізації на нових електронних торгах вартість таких активів визначається на підставі нового звіту про оцінку активу.

В свою чергу, продаж активу на перших, повторних чи третіх торгах вказуватиме, що така реалізація відбулася за ринковою ціною, адже не виходила за визначений вище діапазон цін.

За таких умов, враховуючи приписи Порядку про можливість зменшення стартової ціни активу на повторних та третіх електронних торгах, не можна вважати обґрунтованим міркування, які пов`язують ринкову вартість активу, нижче якої не допускається його реалізація, виключно із ціною визначеною у звіті про оцінку.

Відтак, помилковим є висновок суду першої інстанції щодо наявності у відповідача-1 права припинити електронні торги з причини невідповідності ціни придбання активу на електронних торгах його дійсній ринковій вартості, оскільки в даному випадку, матеріали справи не містили та не містять доказів невідповідності звіту про оцінку активів вих. №2281/1 від 11.02.2022 вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, його неякісність та (або) непрофесійність і не можливість використання.

При цьому, надання судом першої інстанції переваги звіту про оцінку того ж майна, яка проведена на іншу дату та за різних зовнішніх умов та обставин, а також без доказів відповідності такого звіту вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та можливість його використання загалом вказує на неповне з`ясування місцевим господарським судом усіх обставин справи.

У справі "Новік проти України" (заява №48068/06, рішення від 18.12.2008)

Європейський Суд з прав людини зробив висновок, що надзвичайно важливою

умовою є забезпечення загального принципу юридичної визначеності. Вимога "якості закону" у розумінні п. 1 ст. 5 Конвенції означає, що закон має бути достатньо доступним, чітко сформульованим і передбачуваним у своєму застосуванні для того, щоб виключити будь-який ризик свавілля. Відповідно до вимог принципу правової визначеності правозастосовчий орган у випадку неточності, недостатньої чіткості, суперечливості норм позитивного права має тлумачити норму на користь невладного суб`єкта (якщо однією зі сторін спору є представник держави або органу місцевого самоврядування), адже якщо держава нездатна забезпечити видання зрозумілих правил, то саме вона і повинна розплачуватися за свої прорахунки. Це так зване правило пріоритету норми за найбільш сприятливим для особи тлумаченням.

Подібний висновок викладено у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.10.2021 у справі № 903/834/20, від 03.07.2019 у справі № 911/1521/18, від 09.11.2020 у справі № 904/2404/18, від 21.01.2022 у справі № 910/15737/20.

Таким чином, пунктом 11 Порядку не передбачено право відповідача-2 знімати майно з реалізації та припиняти електронні торги із одночасною відмовою від виконання зобов`язань за укладеним за підсумками електронних торгів договором купівлі-продажу у випадку проведення рецензування звіту чи незгоди відповідача-1 із ціною, визначеною таким звітом, а відтак відповідно до вимог принципу правової визначеності суд повинен тлумачити згадану норму на користь позивача.

Як зазначалося у доповненнях до апеляційної скарги, ст. 32 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" передбачена відповідальність оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, частиною другою якої визначено, що оцінювачі та суб`єкти оціночної діяльності - суб`єкти господарювання несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Чинним законодавством України передбачені підстави відповідальності суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання в разі неналежного виконання (зокрема, недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна) ним своїх обов`язків (п. 31 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13.03.2018 по справі № 914/881/17; постанова Верховного Суду від 20.03.2019 у по справі №925/440/18).

Як вбачається із вказаного, неможливість скасування в судовому чи будь-якому іншому порядку звіту про оцінку майна пов`язано із встановленою ст. 32 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" відповідальністю оцінювачів та суб`єктів оціночної діяльності, адже такі несуть відповідальність за невиконання або неналежне виконання умов договору, зокрема, за недостовірність чи необ`єктивність оцінки майна, відповідно до умов договору та закону.

Разом з тим, колегія суддів зазначає про неповне з`ясування Господарським судом міста Києва питання щодо відповідальності за проведення оцінки майна Товариством з обмеженою відповідальністю "Експертно-консультаційний центр".

Відповідно до п. 6 Порядку, організатор забезпечує, серед іншого організацію здійснення заходів, необхідних для реалізації активів, включаючи забезпечення їх зберігання, оцінку активів, переміщення активів, демонстрацію активів, поширення відомостей про передані для реалізації активи, в обсязі та на умовах, визначених договором між відповідачем-1 та організатором.

Звіт про оцінку майна вих. №2281/1 від 11.02.2022 було складено Товариством з обмеженою відповідальністю "Експертно-консультаційний центр" на підставі договору надання послуг з оцінки майна №2281 від 27.01.2022 укладеного відповідачем-1, як організатором електронних торгів із зазначеним товариством.

Тобто, Товариство з обмеженою відповідальністю "Експертно-консультаційний центр" для оцінки активів було залучено відповідачем-2, як організатором електронних торгів.

Абзацом восьмим пункту 6 Порядку встановлено, що для здійснення заходів, необхідних для реалізації активів, крім проведення електронних торгів, організатор може залучати на договірних засадах третіх осіб, залишаючись відповідальним перед відповідачем-1 за результати їх роботи, якість наданих ними послуг, в обсязі та на умовах, визначених договором між відповідачем-1 та організатором.

Як вбачається із змісту договору №1910 від 29.01.2021, у випадку залучення організатором третіх осіб для здійснення заходів, необхідних для реалізації активів (крім проведення електронних торгів), організатор несе відповідальність перед замовником за належне виконання ними зобов`язань та якість наданих послуг.

Відтак, навіть за умови доведеності обставин недостовірності чи необ`єктивності оцінки майна проведеної ТОВ "Експертно-консультаційний центр" відповідальність за такі дії в першу чергу повинна покладатися на організатора торгів, а не перекладатися на переможця, який належним чином виконав свої зобов`язання за укладеним правочином.

Представником відповідача-1 зазначено, що лист від ТОВ "Експертно-консультаційний центр" від 28.04.2022 вих. № 1321 надійшов від відповідача-2 із повідомленням про необхідність повернення звіту для його доопрацювання.

Однак, ні до суду першої інстанції, ні в апеляційній інстанції відповідачем-1 не надано супровідний лист відповідача-2 із доказами щодо дати його отримання. Зазначений в оскаржуваному рішенні суду вх. №635/33-22 є номером за яким зареєстровано звернення ТОВ "Українська аукціонна платформа" від 28.04.2022 №28/04. Доказів на підтвердження надходження до відповідача-1 листа від ТОВ "Експертно-консультаційний центр" від 28.04.2022 вих. № 1321 матеріали справи не містять взагалі.

Щодо релевантної судової практики стосовно моменту укладення правочину на електронних торгах колегія суддів зазначає про наступне.

Відповідно до ст. 650 Цивільного кодексу України, особливості укладення договорів на організованих ринках капіталу, організованих товарних ринках, аукціонах, конкурсах тощо встановлюються відповідними актами законодавства.

У ч.ч. 1, 4 ст. 656 Цивільного кодексу України, зазначено, що предметом договору купівлі-продажу може бути товар, який є у продавця на момент укладення договору або буде створений (придбаний, набутий) продавцем у майбутньому. До договору купівлі-продажу, що укладається на організованих ринках капіталу та організованих товарних ринках, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і договорів купівлі-продажу фінансових інструментів, укладених поза організованим ринком, застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Згідно зі ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

З правового аналізу наведених норм права можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу. Такий висновок сформовано Касаційним господарським судом у складі Верховним Судом у постанові від 15.12.2021 у справі № № 910/8209/19 предметом розгляду якого було недійсними результатів аукціону з продажу Національним агентством майна та договору купівлі-продажу майна.

Таким чином, колегія суддів зазначає, що судом першої інстанції не враховано судову практику Верховного Суду із висновками за якими формування засобами електронної системи протоколу електронних торгів є моментом укладення договору купівлі - продажу із особою, цінова пропозиція якої у протоколі є найвищою.

Такі висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 у справі №200/606/18; від 23.10.2019 у справі № 922/3537/17; від 07.07.2020 у справі № 438/610/14-ц, від 22.06.2021 у справі № 200/606/18.

В свою чергу, відповідач-1 вказує на неможливість врахування зазначеної судової практики, адже вона сформована у справах де реалізації на електронних торгах підлягало майно, що обтяжене іпотекою.

В цьому контексті, судова колегія звертає увагу на виключну подібність реалізації та оформлення результатів реалізації майна, яке є предметом іпотеки та майна переданого на реалізацію відповідача-1.

Так, у п. 48 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 по справі № 200/606/18 зроблено наступний висновок, "Організатор електронних торгів пропонує майно для продажу шляхом розміщення інформаційного повідомлення про електронні торги, в якому визначається це майно (пункти 5-10 розділу ІІІ Порядку реалізації арештованого майна). Тим самим організатор визначає одну з умов майбутнього договору купівлі-продажу - майно, яке продається організатором. Отже, до початку торгів як продавцю, так і потенційним покупцям (учасникам торгів) відомі всі умови майбутнього договору купівлі-продажу, окрім ціни та особи покупця".

Ідентичні положення щодо пропозиції організатора придбати арештований актив шляхом розміщення інформаційного повідомлення про електронні торги, в якому визначається це майно викладено у п.п. 1 -6 розділу ІІІ Правил проведення електронних торгів арештованими активами, що затверджені наказом відповідача-2 № 17 від 15.02.2021, у редакції наказу відповідача-2 №113 від 24.11.2021 (далі - Правила).

Пунктом 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 по справі №200/606/18 сформовано висновок за яким учасники електронних торгів висувають свої цінові пропозиції (оферти) щодо укладення договору купівлі-продажу за запропонованими ними цінами шляхом їх подання через вебсайт електронних торгів. Прийняття пропозиції (акцепт) учасника, який запропонував найвищу ціну, здійснюється автоматично засобами системи реалізації майна (пункт 2 розділу V, пункт 1 розділу VIII Порядку).

Повністю ідентичні положення щодо висування учасниками своїх цінових пропозиції (оферти) щодо укладення договору купівлі-продажу за запропонованими ними цінами шляхом їх подання через вебсайт електронних торгів та автоматичного прийняття пропозиції викладено у розділі IV та пункті 1 розділу VII Правил.

Пункт 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 по справі № 200/606/18 закріпив висновок, що за наслідками торгів визначаються і

покупна ціна (яка запропонована переможцем), і особа покупця (яким є переможець торгів). Отже, моментом укладення договору купівлі-продажу є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту його пропозиції (ч. 2 ст. 638 Цивільного кодексу України). Протокол електронних торгів підписується організатором (пункт 2 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна) і є доказом укладення договору купівлі-продажу продавцем та переможцем торгів за ціною, визначеною у протоколі. Подальше оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Порядком не передбачене.

Положення ідентичні пункту 2 розділу VIII Порядку реалізації арештованого майна про обов`язки організатора підписати протокол електронних торгів закріплені у п. 4 Розділу VII Правил. При цьому, Порядок та Правила ідентично до норм Порядку реалізації арештованого майна не передбачають подальшого оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документу, адже покупець для набуття права власності отримуватиме Акт.

Також, п. 50 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 по справі №200/606/18 закріпив висновок, що укладений на електронних торгах договір купівлі-продажу підлягає виконанню у порядку, визначеному розділом X Порядку, покупець (переможець електронних торгів) протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно відповідно до пункту 1 розділу X Порядку. Дата, до якої переможець електронних торгів повинен повністю сплатити ціну лота, зазначається також у протоколі (абзац дев`ятий пункту 1 розділу VIII Порядку). Правовою підставою сплати покупцем (переможцем торгів) коштів як покупної ціни за придбане майно є договір купівлі-продажу, укладений на торгах.

Положення пункту 22 Порядку та пункту 5 розділу VII Порядку також встановлюють для Покупця (переможця електронних торгів) обов`язок провести розрахунки за придбане на електронних торгах майно на підставі протоколу.

Тобто, із вказаного вбачається, що висновки, які були зроблені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.06.2021 по справі №200/606/18; від 23.10.2019 по справі 922/3537/17; від 07.07.2020 у справі № 438/610/14-ц, від 22.06.2021 у справі № 200/606/18 визначають формування протоколу електронних торгів моментом укладення договору-купівлі продажу з електронних торгів.

Колегія суддів звертає увагу на те, що як стверджував відповідач-1 йому було відомо про недоліки звіту, однак, жодних дій не було вчинення щодо зупинення торгів, і лише після сплати позивачем коштів в сумі 1 6660 000 грн за майно на рахунок відповідача-1, зазначений в протоколі електронних торгів, що підтверджується копією платіжного доручення № 4 від 10.05.2022.

12.05.2022 відповідач-1 звернувся до відповідача-2 з листом № 1867/6.1-33-22/6 з вимогою про припинення електронних торгів та зняття активу (лот № 511441) з реалізації.

Підсумовуючи вищевикладене, колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції не надав належної оцінки доводам учасникам по справі та не здійснив аналіз вище наведених положень Цивільного кодексу України, внаслідок чого припустився помилкового висновку про відмову у позові.

За встановлених апеляційним судом обставин справи рішення місцевого господарського суду, яке прийняте при невідповідності висновків суду обставинам справи, призвело до порушення норм матеріального права, внаслідок чого підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позову.

Доводи наведені позивачем у апеляційній скарзі, колегія суддів вважає документально обґрунтованими та такими, що неналежним чином досліджені судом першої інстанції при розгляді даної справи.

В свою чергу, викладені відповідачем-1 у відзиві на апеляційну скаргу твердження, спростовуються матеріалами справи.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів скаржника та їх відображення у рішенні суду, питання вичерпності висновків господарського суду першої інстанції, суд апеляційної інстанції ураховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у контексті конкретних обставин справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: не з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Висновки за результатами апеляційної скарги

За викладених обставин, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції невірно застосував норми матеріального права, крім того не з`ясував обставини, що мають значення для справи, висновки, викладені у оскаржуваному судовому рішенні, не відповідають обставинам справи, а тому апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позову.

Судові витрати

У зв`язку із задоволенням апеляційної скарги, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на відповідачів-1,-2.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 277, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" задовольнити, рішення Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 у справі № 910/4490/22 - скасувати та прийняти нове рішення:

"Позов задовольнити.

Визнати електронні торги із реалізації арештованих активів, а саме техніки нової та вживаної: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (лот №511441), що проведені Державним підприємством "СЕТАМ" 29 квітня 2022 року - такими, що відбулися.

Визнати Товариство з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" переможцем електронних торгів із реалізації арештованих активів, а саме техніки нової та вживаної: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (лот №511441), що проведені Державним підприємством "СЕТАМ" 29 квітня 2022 року.

Зобов`язати Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та правління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів оформити та видати Товариству з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" акт про реалізацію на електронних торгах арештованих активів, з саме техніки нової та вживаної: мобільні телефони, годинники, ноутбуки, процесори, плати, навушники, зарядні пристрої, чохли для техніки та інше (лот №511441).

Стягнути з Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (01001, місто Київ, вулиця Бориса Грінченка, будинок 1; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" (08141, Київська область, Києво-Святошинський район, село Софіївська Борщагівка, вулиця Кошова, будинок 122, приміщення 57/6; ) витрати по сплаті судового збору за подання позову в розмірі 3721,50 грн (три тисячі сімсот двадцять одну грн 50 коп.) та витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 5582,25 грн (п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят дві грн 25 коп.).

Стягнути з Державного підприємства "СЕТАМ" (01001, місто Київ, вулиця Стрілецька, будинок 4-6; ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ГОЛДЕНФЛОРА" (08141, Київська область, Києво-Святошинський район, село Софіївська Борщагівка, вулиця Кошова, будинок 122, приміщення 57/6; ) витрати по сплаті судового збору за подання позову в розмірі 3721,50 грн (три тисячі сімсот двадцять одну грн 50 коп.) та витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги у розмірі 5582,25 грн (п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят дві грн 25 коп.)".

Видачу наказів доручити Господарському суду міста Києва.

Матеріали справи № 910/4490/22 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 05.12.2022

Головуючий суддя І.А. Іоннікова

Судді Ю.Б. Михальська

К.В. Тарасенко