УХВАЛА

12 грудня 2022 року

м. Київ

cправа № 903/900/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Чумака Ю. Я.,

перевіривши матеріали касаційної скарги Луцької районної ради

на рішення Господарського суду Волинської області від 06.07.2022, додаткове рішення Господарського суду Волинської області від 18.07.2022 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.10.2022 у справі

за позовом Горохівської міської ради Луцького району

до Луцької районної ради

треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача- 1. Комунальне підприємство «Райтеплобуд», 2. Городищенська сільська рада Луцького району

про визнання незаконними та скасування рішень, зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

22.11.2022 до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Луцької районної ради на рішення Господарського суду Волинської області від 06.07.2022, додаткове рішення Господарського суду Волинської області від 18.07.2022 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.10.2022 у справі №903/900/21, подана 16.11.2022.

За наслідками перевірки матеріалів поданої касаційної скарги, Суд вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без руху з огляду на таке.

Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.

Відповідно до абзацу 1 частини 2 статті 287 Господарського процесуального кодексу України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках:

1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку;

2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні;

3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах;

4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 310 цього Кодексу.

Приписами частини 3 статті 311 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Відповідно до пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

Таким чином, із огляду на зміст наведених вимог процесуального закону при касаційному оскарженні судових рішень з підстав, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу, касаційна скарга має містити:

пункт 1) - формулювання висновку щодо застосування норми права із зазначенням цієї норми права з викладенням правовідносин, у яких ця норма права застосована, а також покликання на постанови Верховного Суду, в яких зроблено інший (який саме) висновок щодо застосування цієї ж норми права та в яких правовідносинах;

пункт 2) - обґрунтування необхідності відступлення від висновку щодо застосування норми права, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні, із зазначенням такого правового висновку, описом правовідносин та мотивів такого обґрунтування відступлення;

пункт 3) - зазначення норми права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією правовідносин, в яких цей висновок відсутній.

У разі оскарження судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга має містити зазначення обставин, наведених у частинах 1, 3 статті 310 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до частини 1 статті 300 Господарського процесуального кодексу України переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

В якості підстави касаційного оскарження вищезазначених судових рішень скаржник зазначає, що право на касаційне оскарження ним використане на підставі пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України.

Скаржнику слід зазначити норму права щодо якої відсутній висновок її застосування із конкретизацією правовідносин, в яких цей висновок відсутній.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти, розміри ставок судового збору, порядок сплати та звільнення від сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час подання позовної заяви у цій справі) ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як убачається з відомостей Єдиного державного реєстру судових рішень, позов у цій справі поданий у 2021 році, предметом якого є визнання незаконними та скасування наступних рішень Луцької районної ради:

- рішення Луцької районної ради №2/12 від 28.12.2020 «Про скасування рішення Горохівської районної ради від 16.10.2020 №39/7 «Про безоплатну передачу майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст району»;

- рішення Луцької районної ради №2/8 від 28.12.2020 «Про внесення змін до рішення Горохівської районної ради від 24.11.2020 №40/2 «Про безоплатну передачу майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст району»;

- пункти 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12.6, 12.8, 12.9, 12.12, 12.14, 12.16, 13.1 Переліку об`єктів та майна спільної комунальної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Луцького району згідно додатку до рішення Луцької районної ради №4/17 від 12.02.2021 «Про включення до переліку об`єктів та майна спільної комунальної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Луцького району;

- пункти 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12.6, 12.8, 12.9, 12.12, 12.14, 12.16, 13.1 Додатку до рішення Луцької районної ради №4/18 від 12.02.2021 «Про безоплатну передачу нежитлових приміщень, об`єктів та майна зі спільної комунальної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Луцького району в користування на правах господарського відання КП «Райтеплобуд»;

- рішення Луцької районної ради №5/13 від 15.04.2021 «Про затвердження переліку об`єктів та майна спільної комунальної власності територіальних громад сіл, селищ та міст Луцького району» в частині включення до Переліку об`єктів та майна спільної комунальної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Луцького району об`єктів, зазначених в тексті позовної заяви;

- рішення Луцької районної ради від 15.04.2021 №5/14 «Про затвердження Переліків першого та другого типів об`єктів оренди спільної власності територіальний громад сіл, селищ та міст Луцького району» в частині включення до затвердженого ним Додатку 1, та Додатку 2 об`єктів, зазначених в тексті позовної заяви;

- рішення Луцької районної ради від 15.04.2021 №5/16 «Про безоплатну передачу нежитлових приміщень зі спільної власності територіальних громад сіл, селищ та міст Луцького району в комунальну власність Городищенській сільській територіальній громаді» в частині включення до затвердженого ним Додатку Переліку нежитлових приміщень, що передаються зі спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Луцького району в комунальну власність Городищенській сільській територіальній громад об`єктів, зазначених в тексті позовної заяви;

- рішення Луцької районної ради № 7/21 від 30.09.2021 «Про затвердження переліку об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ та міст Луцького району, які пропонується приватизувати та надання дозволу на відчуження об`єкта нерухомого майна шляхом продажу через аукціон»;

та зобов`язання Луцької районної ради розглянути на черговій сесії пропозицію Горохівської міської ради про передачу у комунальну власність Горохівської міської територіальної громади об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст колишнього Горохівського району Волинської області, затверджену рішенням сесії від 21.10.2021 №14-4/2021 «Про вжиття заходів щодо захисту комунального майна Горохівської міської територіальної громади» у відповідності до п.10 Розділу «Прикінцевих і перехідних положень» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», зобов`язати Луцьку районну раду розглянути на черговій сесії пропозицію Горохівської міської ради про передачу у комунальну власність Горохівської міської територіальної громади об`єктів спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст колишнього Горохівського району Волинської області, затверджену рішенням сесії від 21.10.2021 №14-4/2021 «Про вжиття заходів щодо захисту комунального майна Горохівської міської територіальної громади».

Відповідно до статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік", розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2021 становив 2 270, 00 грн.

З урахуванням викладеного при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 40 816, 00 грн (2 270,00 грн х 9 х 200%).

Проте, в порушення зазначених вимог, до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі.

Водночас скаржником заявлено клопотання про звільнення від сплати судового збору.

В обґрунтування вказаного клопотання скаржник зазначив про те, що фінансування є обмеженим та бюджетних коштів не вистачає.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Даний перелік умов відстрочення, розстрочення сплати судового збору або звільнення від його сплати є вичерпним.

Разом з тим, наведеними правовими нормами Закону України "Про судовий збір" встановлено чіткий і вичерпний перелік умов, а також суб`єктних та предметних критеріїв, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема, звільнити від сплати судового збору.

Оцінивши доводи, наведені скаржником на обґрунтування вимог заявленого ним клопотання, суд касаційної інстанції не вбачає, у даному випадку, наявності обставин, які б відповідали зазначеним вище критеріям, узгоджувались з наведеними законодавчими приписами в контексті визначених законодавцем умов та підстав для звільнення сплати судового збору, що могли б зумовити вчинення такої процесуальної дії.

У зв`язку з цим, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги скаржнику слід сплатити судовий збір у сумі 40 816,00 грн, який має бути перерахований за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір" та надати належні докази сплати судового збору касаційному суду.

Ураховуючи викладене касаційна скарга, подана без додержання відповідних вимог чинного процесуального законодавства, підлягає залишенню без руху на підставі частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Виходячи з положень частини 2 статті 292 та статті 174 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення скаржником недоліків касаційної скарги, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Згідно з частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання Луцької районної ради про звільнення від сплати судового збору відмовити.

2. Касаційну скаргу Луцької районної ради залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення недоліків до 27.12.2022, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів з дня вручення її скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю. Я. Чумак