СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2022 року м. Харків Справа № 922/2654/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Слободін М.М., суддя Гребенюк Н.В. , суддя Россолов В.В.

секретарі Ламанова А.В

представники учасників справи не з`явились

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 (вх.№ 482Х/1) на ухвалу господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21 (суддя Яризько В.О., повний текст ухвали складено 02.12.2021)

за заявою ФОП Мирошника Володимира Івановича, м. Харків,

до ТОВ Укрінвест-Трейдінг, м. Харків,

про визнання банкрутом

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21 закрито провадження у справі №922/2654/21 за заявою фізичної особи - підприємця Мирошника Володимира Івановича про визнання товариства з обмеженою відповідальністю Укрінвест-Трейдінг банкрутом на підставі п. 8 ч. 1 ст. 90 Кодексу України з процедур банкрутства. Також судом скасовано мораторій на задоволення вимог кредиторів, який введений ухвалою господарського суду Харківської області від 17.08.2021 у справі № 922/2654/21.

Ухвала мотивована відсутністю неплатоспроможності боржника в силу штучного, на думку суду, характеру заборгованості боржника перед заявником (ініціюючим кредитором).

17.02.2022 ОСОБА_1 , правонаступник ініціюючого кредитора, звернулась безпосередньо до Східного апеляційного господарського суду із апеляційної скаргою на ухвалу господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21, в якій просить:

- поновити пропущений строк на апеляційне оскарження вказаної ухвали суду першої інстанції,

- скасувати ухвалу господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21,

- повернути справу № 922/2654/21 до господарського суду Харківської області для подальшого розгляду у новому складі суду.

Також, просить здійснити процесуальне правонаступництво у справі № 922/2654/21 про банкрутство ТОВ Укрінвест-Трейдінг шляхом заміни сторони кредитора ОСОБА_2 на його правонаступника ОСОБА_1 з вимогами у розмірі 1 650 000,00 грн.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт посилається на те, що господарський суд оскаржуваною ухвалою вирішив питання про права та інтереси апелянта, як процесуального правонаступника ОСОБА_3 .

Так, між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_4 було укладено договори цесії №№ №0921/01, №0921/03 -№0921/11 від 12.09.2021, у відповідності до яких сторонами було передано новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, про що складено акти приймання - передання оригіналів документів до договорів №0921/01, №0921/03 - №0921/11 від 12.09.2021 про відступлення права вимоги від 12.09.2021.

З урахуванням наведеного апелянт зазначає, що вона, ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) є правонаступником первісного кредитора ФОП Мирошник Володимира Івановича (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) з вимогами до боржника у розмірі 1650000,00 (один мільйон шістсот п`ятдесят тисяч) гривень.

Також, апелянт не погоджується із тим, що, на її думку, оскаржуваною ухвалою господарського суду Харківської області від 30.11.2021 року у справі №922/2654/21 було встановлено преюдицію, щодо відсутності заборгованості боржника перед ОСОБА_3 , яка було відступлена апелянту за вищевказаним договором про відступлення права вимоги.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 22.02.2022, зокрема, відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21. Учасникам справи встановлено строк до 18.03.2022, протягом якого вони мають право подати відзиви на апеляційну скаргу. Призначено справу до розгляду 22.03.2022 на 12:30 год. у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань №117 .

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 у даній справі доведено до відома учасників справи, що дата наступного судового засідання у справі № 922/265421 буде визначена після усунення обставин, що становлять загрозу та небезпеку життю і здоров`ю сторін спору та інших учасників судового процесу. Також зазначено про те, що про дату, час та місце розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21 учасників справи буде повідомлено додатково. Запропоновано учасникам справи свої процесуальні права та обов`язки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, реалізовувати з використанням офіційної електронної пошти суду: та телекомунікаційної мережі Електронний суд.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 22.09.2022, зокрема, призначено справу № 922/2654/21 до розгляду на 22.11.2022.

Учасники апеляційного провадження відзивів на апеляційну скаргу не надали, правом, передбаченим ст. 263 ГПК України, не скористались, що за положеннями ч. 3 наведеної статті не перешкоджає перегляду в апеляційному порядку прийнятого судового рішення.

В судове засідання 22.11.2022 представники учасників справи не з`явились, хоча були належним чином повідомлені про час та місце проведення судового засідання, про що свідчать відомості з офіційного сайту ПАТ «Укрпошта».

Відповідно до ч.ч. 12, 13 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Враховуючи те, що участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, колегія суддів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу за відсутності представників учасників справи, за наявними у матеріалах справи доказами.

Щодо розумності строку розгляду справи судова колегія зазначає наступне.

За змістом ч. 3 ст. 273 ГПК України апеляційна скарга на ухвалу, постанову суду першої інстанції у справах про банкрутство (неплатоспроможність) у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", розглядається протягом шістдесяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

Відповідно до положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Також, відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №133/2022 від 14.03.2022 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" постановлено часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указами від 14.03.2022 №133/2022, затвердженим Законом України від 15.03.2022 №2119-IX, та від 18.04.2022 №259/2022, затвердженим Законом України від 21.04.2022№ 2212-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25.05.2022 строком на 90 діб.

Враховуючи приписи статті 3 Конституції України, зважаючи на наявність активних військових дій та загрози небезпеки на території України, у тому числі в м. Харкові та Харківській області, а також особливого (дистанційного) режиму роботи Східного апеляційного господарського суду, обмеження доступу та відвідування працівниками та суддями будівлі Східного апеляційного господарського суду з міркувань безпеки, розгляд даної апеляційної скарги здійснений судом апеляційної інстанції у межах розумного строку в розумінні положень Господарського процесуального кодексу України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при постановленні ним ухвали, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, оскаржувану ухвалу слід скасувати і направити справу до місцевого господарського суду для розгляду по суті з таких підстав.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 17.08.2021 відкрито провадження у справі про банкрутство товариства з обмеженою відповідальністю "Укрінвест-Трейдінг", код 39678096, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, введено процедуру розпорядження майном боржника, розпорядником майна призначено арбітражного керуючого Родзинського А.А., попереднє засідання призначено на 30.09.2021.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 30.09.2021 відкладено попереднє засідання на 26.10.2021.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 26.10.2021 (попереднє засідання) визнано вимоги Головного управління ДПС у Харківській області, код 43983495, у сумі основного боргу - 6619,71 грн, у сумі штрафних санкцій (штраф, пеня) - 1673,76 грн; витрати Головного управління ДПС у Харківській області щодо сплати судового збору в сумі 4 540,000 грн підлягають включенню до першої черги реєстру вимог кредиторів; зобов`язано розпорядника майна включити визнані вимоги кредиторів з урахуванням ухвали суду від 17.08.2021 до реєстру вимог кредиторів у відповідності до вимог Кодексу України з процедур банкрутства; зобов`язано розпорядника майна в десятиденний строк з дня винесення ухвали відповідно до ст. 48 Кодексу України з процедур банкрутства організувати та провести збори кредиторів та комітету кредиторів, визначивши час та місце проведення зборів кредиторів та комітету кредиторів; надати суду протокол зборів кредиторів боржника, на яких обрати комітет кредиторів, прийняти рішення щодо схвалення плану санації боржника або щодо звернення до господарського суду з клопотанням про введення наступної процедури у справі про банкрутство, а також надати протокол зборів комітету кредиторів, на яких вирішити питання щодо призначення ліквідатора або керуючого санацією боржника, призначено підсумкове засідання суду на 30.11.2021.

16.11.2021 від голови комітету кредиторів, яким є ініціюючий кредитор, через канцелярію суду надійшло клопотання про введення процедури ліквідації відносно боржника, до якого додані протоколи зборів кредиторів боржника та комітету кредиторів боржника, а також клопотання про призначення ліквідатором боржника арбітражного керуючого Сисуна О.І.

17.11.2021 від арбітражного керуючого Сисуна О.І. надійшла заява про згоду на участь у даній справі в якості ліквідатора.

22.11.2021 від розпорядника майна через канцелярію суду надійшов звіт про проведення зборів кредиторів та комітету кредиторів.

У підсумкове засідання 30.11.2021 учасники справи не з`явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлені ухвалою суду.

Розглянувши у судовому засіданні 30.11.2021 матеріали справи, суд першої інстанції дійшов висновку про закриття провадження у справі про банкрутство з наступних мотивів. Судом зазначено, що аналіз судових рішень, які підтверджують заборгованість боржника за договорами з ТОВ "Юридична компанія "Ронін", та документів, що надані до матеріалів справи на підтвердження майнового стану боржника, свідчать про те, що заборгованість перед ФОП Мирошником В.І. не є реальною заборгованістю, дана заборгованість є "штучною", а договори, стягнення заборгованості за якими здійснено у справах № 922/571/20, № 922/1710/19, № 922/2108/19, № 922/1929/19, № 922/1726/19, №922/1725/19, № 922/1711/19, № 922/1930/19, № 922/554/20, № 922/1712/19, укладені з метою створення фіктивної заборгованості без досягнення отримання реальних результатів, що не було та не могло бути предметом розгляду у вказаних судових справах. На думку суду, договори були укладені з метою уникнення процедури ліквідації товариства - боржника в установленому законом порядку, зі зловживанням використання процедури визнання боржника неплатоспроможним. Крім того, суд першої інстанції зазначив про те, що заборгованість у сумі 1 320 000,00 грн. створена навмисно, оскільки відступлення прав вимоги від ТОВ "Юридична компанія "Ронін" за договорами про надання юридичних послуг та договорами поруки на користь ФОП Мирошника В.І. здійснено виключно з метою ухилення від сплати судового збору за подачу заяви про визнання боржників банкрутами, оскільки ОСОБА_3 є інвалідом 1 групи та звільнений від сплати судового збору за подачу заяв до суду.

Колегія суддів частково погоджується з висновками суду першої інстанції: аргументи суду першої інстанції про штучний характер заборгованості, на переконання колегії суддів, є резонними, однак у даному випадку переконання суду у штучності боргу не створює підстав для закриття провадження у справі про банкрутство, з огляду на наступне.

Порядок і підстави для закриття провадження по справі про банкрутство визначені ст. 90 Кодексу України з процедур банкрутства.

Господарський суд закриває провадження у справі про банкрутство, якщо:1) боржник - юридична особа не внесена до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 2) юридичну особу, яка є боржником, припинено в установленому законодавством порядку, про що є відповідний запис в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань; 3) у провадженні господарського суду є справа про банкрутство того самого боржника; 4) відновлено платоспроможність боржника або погашені всі вимоги кредиторів згідно з реєстром вимог кредиторів; 5) затверджено звіт керуючого санацією або ліквідатора в порядку, передбаченому цим Кодексом; 6) до боржника після офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про його банкрутство не висунуто вимог; 7) справа не підлягає розгляду в господарських судах України; 8) господарським судом не встановлені ознаки неплатоспроможності боржника; 9) в інших випадках, передбачених законом.

Частиною 2 ст. 90 Кодексу України з процедур банкрутства унормовано, що провадження у справі про банкрутство може бути закрито у випадках, передбачених пунктами 1, 2, 5 і 7 частини першої цієї статті, на всіх стадіях провадження у справі про банкрутство (до та після визнання боржника банкрутом), у випадках, передбачених пунктами 3, 4, 8 і 9 частини першої цієї статті, - лише до визнання боржника банкрутом, а у випадку, передбаченому пунктом 6 частини першої цієї статті, - лише після визнання боржника банкрутом.

Очевидно, що у даному випадку мова йде про підстави, передбачені п.8 ч.1 ст.90 Кодексу України з процедур банкрутства (господарський суд закриває провадження у справі про банкрутство, якщо господарським судом не встановлені ознаки неплатоспроможності боржника).

Закриття провадження з цієї підстави можливе лише за відсутності ознак банкрутства, тобто у випадку відсутності очевидних фактів, з якими закон та звичайний здоровий глузд пов`язують перебування боржника у стані неплатоспроможності.

Відповідно до преамбули КУзПБ цей Кодекс встановлює умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи.

Неплатоспроможність, відповідно до ст.1 Кодексу України з процедур банкрутства - неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства.

Грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.

Отже, платоспроможність - це одна з характеристик фінансової стійкості підприємства, яка показує наявність у нього коштів, достатніх для погашення боргів за всіма короткостроковими зобов`язаннями та одночасного здійснення безперервного процесу виробництва та реалізації продукції.

При винесенні постанови про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури має бути доведено факт неплатоспроможності боржника, як цього вимагає стаття 205 ГК України.

Право вимоги ініціюючого кредитора у даній справі (заборгованість боржника) підтверджена судовими рішеннями господарського суду Харківської області у справах № 922/571/20, № 922/1710/19, № 922/2108/19, № 922/1929/19, № 922/1726/19, №922/1725/19, № 922/1711/19, № 922/1930/19, № 922/554/20, № 922/1712/19, згідно з якими стягнуто солідарно з товариства з обмеженою відповідальністю "Альтаір Капітал", товариства з додатковою відповідальністю "Страхової компанії "Власний захист", товариства обмеженою відповідальністю "Укрінвест-Трейдінг", товариства з обмеженою відповідальністю "Чугуївський масло завод" , товариства з обмеженою відповідальністю "Укрпромторг технолоджі" (61174, м. Харків, пр. Перемоги, буд. 55Е, ідентифікаційний код 42051288), товариства з обмеженою відповідальністю "Галстер Груп", товариства з обмеженою відповідальністю "Гет Стар", товариства з обмеженою відповідальністю "Люмієль", товариства з обмеженою відповідальністю "Автив Стиль", товариства з обмеженою відповідальністю "Спіріт-Трейд" на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Юридичної компанії "Ронін" заборгованість за основними договорами про надання юридичних послуг, які укладені ТОВ "Юридична компанія "Ронін" з кожним з зазначених боржників, та за договорами поруки, за якими вказані боржники поручились один за одного за виконання основних договорів про надання юридичних послуг.

Так, "Укрінвест-Трейдінг" уклало з ТОВ "Юридична компанія "Ронін" договір № 0519/01 про надання юридичних послуг від 22.05.2019, за умовами якого виконавець зобов`язується надати замовнику визначені цим Договором юридичні послуги щодо аналізу фінансового та юридичного стану замовника, взаємовідносин замовника з державними органами, юридичних перспектив оскарження замовником заборгованостей перед контрагентами та державними органами, у тому числи у наявних та можливих у майбутньому судових процесах (надалі іменується "послуги"), а замовник зобов`язується оплатити надані послуги. На підтвердження факту надання виконавцем замовнику послуг відповідно до умов цього Договору складається акт виконаних робіт, в строк 3 діб з моменту виконання робіт.

Умовами Договору № 0519/01 від 22.05.2019 також передбачено, що послуги надаються виконавцем замовнику шляхом усного та письмового консультування; складання проектів необхідних процесуальних документів, скарг, претензій та позовних заяв; надання послуг щодо захисту інтересів замовника в органах судової влади (представництва Замовника в загальних та господарських судах України). Строк надання послуг починається з "22" травня 2019 та закінчується "24" червня 2019. За надані послуги замовник виплачує виконавцеві плату в розмірі 165 000,00 грн. Замовник здійснює оплату за цим Договором одноразово в безготівковій формі платіжним дорученням на поточний рахунок виконавця у термін двох робочих днів після підписання акту виконаних робіт.

До Договору № 0519/01 від 22.05.2019 сторонами підписаний акт виконаних робіт від 24.06.2019, в якому сторони підтвердили, що в період з 22.05.2019 по 24.06.2019 виконавець виконав та надав замовнику юридичні послуги з питань комерційної діяльності Замовника у відповідності до Договору про надання юридичних послуг від 22.05.2019 року. Замовник прийняв вказані послуги по обсягу та якості. Вартість робіт склала 165 000,00 грн. Жодних претензій по якості та обсягу наданих послуг (виконаних робіт) Замовник не має. Строк сплати відповідно до цього акту виконаних послуг спливає 26 червня 2019 року.

Наявність судових рішень (які набрали законної сили та які з огляду на положення статті 129-1 Конституції України та 326 ГПК України є обов`язковим до виконання) на момент звернення ініціюючого кредитора до суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство є підтвердженням вирішення спору про право (безпосередньо між боржником та ініціюючим кредитором) судом у порядку позовного провадження (пункт 36.2 постанови Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 904/3074/20).

В цій частині колегія суддів вважає за необхідне підкреслити наступне. Дійсно, перманентною ознакою як цивільного закону, так і процедури його застосування є розумність. З огляну на аргументи та висновки, наведені судом першої інстанції, не можна не погодитися із штучним характером заборгованості, оскільки отримання божником юридичних послуг на значну суму під час відсутності будь-якої діяльності є юридичним та господарським нонсенсом. Однак, покладення цієї впевненості суду в основу висновку про відсутність ознак неплатоспроможності є порушенням базових принципів судочинства.

Зокрема, висновок суду першої інстанції про те, що наявність чинних судових рішень і факт неможливості їх виконання в ординарному порядку не є ознаками неплатоспроможності, суперечить одразу трьом принципам судочинства: 1) остаточності судового рішення та юридичної визначеності ("res judicatа"); 2) преюдиційності судового рішення; 3) обов`язковості судового рішення, тобто його здатності до створення правових наслідків.

Згідно зі статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.

Згідно прецедентної практики ЄСПЛ, одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного й обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відступ від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. пункт 46 рішення у справі "Устименко проти України", пункти 51, 52 рішення у справі "Рябих проти Росії», пункт 31 рішення у справі "Марушин проти Росії", пункт 61 рішення у справі "Брумареску проти Румунії").

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що рішення суду з будь-якої справи, яке набрало законної сили, не може бути поставлено під сумнів (рішення Суду у справах: Sovtransavto Holding v. Ukraine, no. 48553/99, § 77, від 25 липня 2002 року; Ukraine-Tyumen V. Ukraine, no. 22603/02, §§ 42 та 60, від 22 листопада 2007 року) (пункт 4 Інформаційного листа Вищого господарського суду України «Про Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та юрисдикцію Європейського суду з прав людини» від 18 листопада 2003 року №01-8/1427).

Відповідно до пунктів 33, 34 рішення Європейського суду з прав людини від 19 лютого 2009 року у справі «Христов проти України» одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа «Брумареску проти Румунії», п. 61). Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду.

Щодо преюдиційності та остаточності судових рішень колегія суддів зазначає, що суд першої інстанції зробив застереження про те, що судами, які стягували заборгованість, не досліджувалася обставина штучного створення заборгованості, однак це застереження суду першої інстанції носить сумнівний характер, оскільки, по-перше, суди, які стягували заборгованість, були освідомленні про те, що заборгованість за юридичні послуги виникла під час відсутності у боржника жодної господарської діяльності; по-друге, впевненість суду першої інстанції в обмеженості предмету дослідження у справах про стягнення заборгованості є недостатнім приводом, щоб заперечувати обов`язкову силу цих рішень або ревізувати їх тим чи іншим чином. Фактично, застереження суду першої інстанції відкриває простір для необмеженого за обсягом тлумачення (ревізії) рішень інших судів, які набули законної сили і є обов`язковими для виконання, тому, на переконання колегії суддів, таке тлумачення закону не має права на існування.

Таким чином, у даній справі, на переконання колегії суддів, склалася дещо парадоксальна ситуація, в який очевидна штучність заборгованості боржника перед ініціюючим кредитором, тим не менш, не означає відсутності ознак неплатоспроможности.

Щодо відсутності повного пакету документів, які б підтверджували дійсний майновий стан боржника, через що суд першої інстанції зазначив, що він позбавлений можливості зробити висновок про неплатоспроможність боржника, то колегія суддів зазначає, що у матеріалах справи наявна інвентаризація активів боржника, відповідно до якої активи у боржника відсутні.

У матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили, що боржник може виконати зобов`язання перед кредиторами, вимоги яких було визнано судом у справі про банкрутство не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом України з процедур банкрутства, а саме введенням ліквідаційної процедури та призначенням ліквідатора, який має більш розширенні повноваження, щодо виявлення активів боржника, ніж розпорядник майна.

Частиною 4 ст. 49 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що у разі, якщо зборами кредиторів у межах строку дії процедури розпорядження майном не прийнято жодного з передбачених цією статтею рішень, господарський суд за наявності ознак банкрутства протягом п`яти днів після закінчення процедури розпорядження майном боржника приймає постанову про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури.

Таким чином, навіть за відсутності рішення кредиторів, суд зобов`язаний ввести ліквідаційну процедуру за наявністю ознак неплатоспроможності боржника.

З урахуванням наведеного, колегія суддів зазначає, що висновки місцевого господарського суду щодо відсутності ознак неплатоспроможності спростовуються матеріалами справи, що є підставою для задоволення апеляційної скарги і направлення справи до місцевого господарського суду для розгляду по суті.

Щодо вимоги апелянта про здійснення процесуального правонаступництва у справі № 922/2654/21 про банкрутство ТОВ Укрінвест-Трейдінг шляхом заміни сторони кредитора ОСОБА_2 на його правонаступника ОСОБА_1 з вимогами у розмірі 1 650 000,00 грн., колегія суддів зазначає наступне.

Положення статті 21 Закону про банкрутство не визначають обмеження повноважень апеляційного суду щодо заміни кредитора правонаступником на стадії апеляційного розгляду справи. Разом з тим, частиною 1 статті 52 ГПК України визначено, що у разі заміни кредитора (боржника) у зобов`язанні суд залучає до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу, про що постановляє ухвалу. Зазначене положення є загальним по відношенню до процесуальних норм Закону про банкрутство, які не містять жодних виключень з такого загального правила.

Відтак, здійснення процесуального правонаступництва кредитора у справі про банкрутство на нового кредитора у справі про банкрутство не обмежується виключно повноваженнями місцевого суду.

Аналіз приписів частини 2 статті 269 та частини 2 статті 281 ГПК України дозволяє дійти висновку, що до повноважень апеляційного суду належить вирішення клопотань та заяв учасників справи шляхом дослідження доказів та обставин справи, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі, клопотанні, заяві.

Відтак, питання щодо можливості здійснення правонаступництва вимог кредитора до боржника на стадії апеляційного перегляду ухвали про закриття провадження у справі про банкрутство, право вимоги грошових коштів до якого є предметом правовідносин з відступлення права вимоги між первісним і новим кредиторами, може бути вирішено судом апеляційної інстанції, оскільки апеляційний суд наділений повноваженнями щодо оцінки наданих правонаступником доказів на підтвердження факту правонаступництва права вимоги до боржника у справі про банкрутство, обставин укладення між первісним і новим кредитором договорів відступлення права вимоги, перевірки дійсності таких цивільно-правових договорів та визначення конкретного обсягу кредиторських вимог, включених господарським судом до реєстру вимог кредиторів цього боржника, які було відступлено первісним кредитором на користь нового кредитора боржника.

З метою досягнення процесуальної економії та за наявності належних доказів в обґрунтування матеріально-правових підстав правонаступництва у зобов`язанні відповідно до статей 106-109, 512 ЦК України, апеляційний суд відповідно до повноважень, передбачених статтями 267, 269 ГПК України, може здійснити процесуальне правонаступництво вимог кредитора. Таке рішення апеляційного суду, за наявності відповідного звернення кредитора саме до апеляційного суду, не перешкоджає подальшому внесенню змін до реєстру вимог кредиторів у передбаченому законодавством порядку за ініціативою розпорядника майна, який веде реєстр вимог кредиторів боржника, чи зацікавленого кредитора та сприяє особі, до якої перейшли права кредитора боржника, у набутті статусу учасника провадження у справі про банкрутство (нового кредитора) для належного захисту власних майнових прав та інтересів у процедурі банкрутства.

Відповідно до частини 1 статті 512 ЦК України, кредитор у зобов`язанні (крім випадків, передбачених статтею 515 ЦК України) може бути замінений іншою особою внаслідок, зокрема, передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги), а згідно зі статтею 514 цього Кодексу, до нового кредитора переходять права первісного кредитора в зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Отже, законодавцем передбачено можливість відступлення первісним кредитором новому кредитору як повного обсягу прав та обов`язків, належних йому на момент відступлення (універсальне правонаступництво), так і можливість відступлення прав лише у певній частині, що обумовлюється сторонами в договорі відступлення права вимоги (сингулярне правонаступництво).

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено апеляційним судом, між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/01 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до и. 1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) гри. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/03 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п.1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/04 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п.1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми * боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/05 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п. 1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/06 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п.1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/07 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п. 1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/08 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п.1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/09 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п.1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/10 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п. 1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Між ФОП Мирошник В.І. (первісний кредитор) та ОСОБА_1 (новий кредитор) 12.09.2021 року було укладено ДОГОВІР №0921/11 про відступлення права вимоги (цесії). Відповідно до п.1.2. вищевказаного договору 3 моменту підписання цього договору до Нового кредитора перейшли права Первісного кредитора вимагати солідарно повернення суми боргу з боржників по вищевказаним договорам у розмірі 165000,00 (Сто шістдесят п`ять тисяч) грн. 00 коп. та усі інші похідні права.

Загальний розмір відступлених вимог за договорами №0921/01, №0921/03 -№0921/11 про відступлення права вимоги Складає 1650000,00 (один мільйон шістсот п`ятдесят тисяч) гривень.

Одним із солідарних боржників відносно якого Первісний кредитор відступив право вимоги, а Новий кредитор набув право вимоги є ТОВ "УКРІНВЕСТ- ТРЕЙДІНГ", місцезнаходження: 61201, м. Харків, пр. Перемоги, буд.55Е, .

Відповідно до п. 1.5. договорів №0921/01, №0921/03 - №0921/11 від 12.09.2021 року, про відступлення права вимоги до Нового кредитора переходять усі права, які забезпечують виконання обов`язків Боржника, у тому числі, але не виключно право на процесуальне правонаступництво у позовному провадженні та заміну сторони або учасника у справі про банкрутство Боржника.

При укладанні договору цесії сторонами було передано новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються про що, складено Акти приймання - передання оригіналів документів до договорів №0921/01, №0921/03 - №0921/11 від 12.09.2021 про відступлення права вимоги від 12.09.2021.

Також відповідно до пункту 1.4. вищевказаних договорів Первісний кредитор письмово повідомив боржника про укладання цих договорів.

Враховуючи вищевикладене, ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ) є правонаступником первісного кредитора ФОП Мирошник Володимира Івановича (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2 , адреса: АДРЕСА_2 ) з вимогами до боржника у розмірі 1650000,00 (один мільйон шістсот п`ятдесят тисяч) гривень.

Таким чином, матеріалами справи підтверджується, що ФОП Мирошник Володимир Іванович відступив свої права вимоги до боржника у даній справі новому кредитору - ОСОБА_1 , що дає підстави для висновку про необхідність заміни сторони (кредитора) у даній справі його правонаступником в порядку статті 52 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно зі ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Відповідно до ч.3 ст. 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

За таких обставин, апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню, а оскаржувана ухвала господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21 - скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

При цьому, колегія суддів вважає за необхідне зазначити про те, що оскільки судом апеляційної інстанції скасовано ухвалу місцевого господарського суду з числа зазначених у ч.3 ст.271 ГПК України, то розподіл сум судового збору, пов`язаного з розглядом відповідної апеляційної скарги, має здійснюватися судом першої інстанції за результатами розгляду ним справи.

Керуючись статтями 129, 269, п.6 ч.1 ст.275, п.п.2, 4 ч.1 ст.280, ст.ст.282, 284 Господарського процесуального кодексу України, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21 задовольнити.

Ухвалу господарського суду Харківської області від 30.11.2021 у справі № 922/2654/21 скасувати.

Справу № 922/2654/21 направити до господарського суду Харківської області для подальшого розгляду.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Повний тест постанови апеляційного суду складено 02.12.2022.

Порядок і строки її оскарження визначені у статтях 286 - 289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя М.М. Слободін

Суддя Н.В. Гребенюк

Суддя В.В. Россолов