ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2022 рокуСправа № 912/1170/22

Господарський суд Кіровоградської області у складі судді Бестаченко О.Л., за участю секретаря судового засідання Колісник Т.В. розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу № 912/1170/22

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", 03065, м. Київ, пр. Любомира Гузара, 44,

до відповідача: Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз", 25006, м. Кропивницький, вул. Арсенія Тарковського, 67,

за участі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, 03057, м. Київ, вул. Смоленська, 19,

про стягнення 216 797 249,37 грн,

представники:

від позивача - Кисіль Т.В., довіреність від 22.08.2022 № 431;

від відповідача - Руденко Т.В., довіреність від 01.11.2022 № 07/01-90;

від третьої особи - участі не брали.

У судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", яка містить вимоги до Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз" про стягнення 165 045 421,09 грн основного боргу, 16 023 215,53 грн пені, 3 827 530,11 грн 3% річних та 31 871 082,64 грн інфляційних втрат, з покладенням на відповідачів судових витрат.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач не виконав умови договору транспортування природного газу від 23.12.2019 № в частині сплати негативних щодобових небалансів.

Ухвалою від 05.09.2022 відкрито провадження у справі № 912/1170/22; постановлено справу № 912/1170/22 розглядати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 04.10.2022 на 11:00; залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Національну комісію, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг; учасникам справи встановлено строк для подання заяв по суті справи; відповідачу в порядку ст. 90 Господарського процесуального кодексу України встановлено строк для подання відповідей на поставлені питання позивача.

04.10.2022 суд відкрив підготовче засідання.

Ухвалою від 04.10.2022 господарський суд закрив підготовче провадження у справі № 912/1170/22 та призначив справу до судового розгляду по суті на 01.11.2022 на 11:00 год.

05.10.2022 від Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг надійшли пояснення від 27.09.2022 № 58/15-22, у яких третя особа зазначає, що при визначенні вартості добових негативних небалансів та здійснення розрахунків за них позивач та відповідач мали керуватися вимогами Кодексу ГТС та умовами Договору транспортування природного газу від 23.12.2019 №.

Також третя особа просить суд розглядати справу без участі представника Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

01.11.2022 до господарського суду від Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз" надійшло клопотання від 31.10.202 №ВИХ 07/2992 про зменшення пені до 1%, нарахованої Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" за Договором транспортування природного газу від 23.12.2019 № .

01.11.2022 суд відкрив судове засідання.

Протокольною ухвалою від 01.11.2022 господарський суд оголосив перерву в судовому засіданні до 17.11.2022 на 11:00 год.

16.11.2022 на електронну пошту суду (з КЕП) від Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" надійшли заперечення від 15.11.2022 №ТОВВИХ-22-12349 на клопотання щодо зменшення пені, в яких позивач просить відмовити у задоволенні клопотання Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз".

17.11.2022 суд продовжив розгляд справи по суті.

У судовому засіданні брали участь представники сторін.

Відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву на позов.

На підставі ч. 9 ст. 165, ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з неподанням відповідачем відзиву у встановлений строк без поважних причин, спір вирішено за наявними в справі матеріалами.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши в судовому засіданні докази, господарський суд встановив наступні обставини, які є предметом доказування у справі.

23.12.2019 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (далі - ТОВ "Оператор ГТС України", Оператор) та Відкритим акціонерним товариством по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз" (далі - ВАТ "Кіровоградгаз", Замовник) укладено договір транспортування природного газу № (далі - Договір), що відповідає умовам Типового договору транспортування природного газу, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2497 (т. 1, а.с. 195-201).

Договір укладено сторонами керуючись Законом України "Про ринок природного газу" та Кодексом газотранспортної системи, затвердженим постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2493 (далі - Кодекс).

Відповідно до п. 2.1. Договору Оператор надає Замовнику послугу транспортування природного газу (далі - Послуга) на умовах, визначених у цьому Договорі, а Замовник сплачує Оператору встановлені в цьому Договорі вартість такої Послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні.

Згідно з п. 2.2. Договору послуги надаються на умовах, визначених у Кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених цим договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуги є доступ Замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на вебсайті Оператора. Підписанням цього договору Замовник підтверджує, що він ознайомлений із Правилами надання доступу до інформаційної платформи, розміщеними на вебсайті Оператора, та надає згоду на їх застосування та дотримання. Замовник усвідомлює, що порушення ним зазначених Правил позбавляє його права пред`являти претензії до Оператора з приводу якості послуги та покладає на нього зобов`язання із відшкодування Оператору шкоди або збитків, завданих такими діями або бездіяльністю Замовника.

Обсяг послуги, що надається за цим договором, визначається підписанням додатка 1 до цього договору (розподіл потужності) та/або додатка 2 (розподіл потужності з обмеженнями), крім надання доступу до потужності на період однієї газової доби (п. 2.3 Договору).

Згідно з п. 2.4. Договору приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності Оператору здійснюється відповідно до вимог Кодексу.

У відповідності до п. 2.5. Договору замовник має виконувати вимоги, визначені в Кодексі, подавати газ в точках входу та/або приймати газ у точках виходу в обсягах, встановлених цим договором, протягом погоджених термінів, а також оплачувати послуги на умовах, визначених у договорі.

Пунктом 2.8. Договору визначено, що взаємовідносини між Замовником та Оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за цим Договором здійснюються Сторонами через інформаційну платформу Оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання цього Договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим Замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи (копія повідомлення додається) за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи Замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом.

Положеннями п. 4.1. Договору передбачено, що Замовник зобов`язаний, зокрема, своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому послуг; вчасно збалансовувати своє портфоліо балансування; здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру замовленої потужності та/або плати за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним у газотранспортну систему у порядку, визначеному цим договором та Кодексом; здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів Замовника протягом звітного газового місяця.

Розділом 9 Договору сторони погодили порядок визначення вартості щодобових небалансів та порядок розрахунків за них.

Так, у п. 9.1. Договору сторони дійшли згоди, що у разі виникнення у Замовника добового небалансу Оператор здійснює купівлю/продаж природного газу Замовника в обсягах добового небалансу.

У разі виникнення у Замовника негативного добового небалансу Оператор здійснює продаж Замовнику, а Замовник купівлю в Оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу.

У разі виникнення у Замовника позитивного добового небалансу Оператор здійснює купівлю у Замовника, а Замовник продаж природного газу Оператору в обсягах позитивного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу (п. 9.2. Договору).

Відповідно до п. 9.3 Договору у випадку, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, Оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає Замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту.

Оплата вартості щодобових небалансів оператором газорозподільної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період.

Водночас, відповідно до пункту 19 глави 6 розділу XIV Кодексу, Замовник послуг транспортування природного газу має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

Пунктом 9.6. Договору сторони погодили, що розбіжності щодо вартості щодобових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов цього договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку Замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений пунктом 9.3. цього договору, визначається за даними Оператора.

Згідно з п. 11.4. Договору врегулювання щодобових небалансів оформлюються одностороннім актом за підписом Оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими Оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

У випадку невиконання або неналежного виконання своїх зобов`язань за цим договором сторони несуть відповідальність, передбачену чинним законодавством та цим договором (п. 13.1. Договору).

Відповідно до п. 13.5. Договору у разі порушення Замовником строків оплати, передбачених цим договором, Замовник сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, від суми простроченого платежу за кожен день прострочення платежу.

За умовами п. 17.1. Договору цей договір набирає чинності з дня його укладання, а в частині транспортування природного газу з 7:00 години 1 січня 2020 року (включно) у разі настання таких відкладальних обставин: надання Оператору остаточного рішення про сертифікацію Регулятором, прийнятого з урахуванням висновку Секретаріату Енергетичного Співтовариства; наявності у Оператора права на провадження діяльності з транспортування природного газу. Цей договір діє до 31 грудня 2022 року, а в частині розрахунків - до їх повного виконання. Цей Договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії цього Договору жодною із Сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

Додатковою угодою від 04.05.2020 №1 сторони погодили внести зміни і доповнення до Договору (т. 1, а.с. 207-210).

Договір та додаткова угода №1 підписані представниками сторін та скріплені печатками.

За результатами співставлення остаточних алокацій подач/відборів відповідачем природного газу до/з газотранспортної системи за вересень, жовтень, грудень 2021 року (складених, зокрема, на підставі інформації, поданої відповідачем до інформаційної платформи згідно форм 2, 3, 4, 9, актів приймання-передачі природного газу, інформації з інформаційної платформи) виявлено наявність у відповідача негативних щодобових небалансів як різниці між вказаними алокаціями подач/відборів природного газу, на підставі чого здійснено розрахунок остаточних обсягів щодобового небалансу відповідача за кожну газову добу звітного місяця та визначено його остаточну плату за такі щодобові небаланси за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць, а саме:

- за вересень 2021 року виявлено остаточні обсяги негативних щодобових небалансів в розмірі 2 609,54373 тис.куб.м (27008778 кВт*год) всього на загальну суму 82 344 606,26 грн з ПДВ;

- за жовтень 2021 року виявлено остаточні обсяги негативних щодобових небалансів в розмірі 1 901,21249 тис.куб.м (19677549 кВт*год) всього на загальну суму 74 837 041,59 грн з ПДВ;

- за грудень 2021 року виявлено остаточні обсяги негативних щодобових небалансів в розмірі 196,47913 тис.куб.м (2033559кВт*год) всього на загальну суму 7 863 773,24 грн з ПДВ.

Вказані негативні щодобові небаланси відповідача виникали внаслідок відбору ВАТ "Кіровоградгаз" з газотранспортної системи природного газу в зазначений період без подання відповідних обсягів природного газу до газотранспортної системи та несанкціонованого відбору природного газу споживачами газороподільної системи (розрахунок 1, 2, 3 т. 1, а.с. 57-66).

У відповідності до п. 2.8. Договору позивачем через інформаційну платформу направлено відповідачу акти врегулювання щодобових небалансів (т. 1, а.с. 48-50):

- від 30.09.2021 №09-2021- за вересень 2021 року за період з 01.09.2021 по 30.09.2021;

- від 31.10.2021 №10-2021- за жовтень 2021 року за період з 01.10.2021 по 31.10.2021;

- від 31.12.2021 №12-2021- за грудень 2021 року за період з 01.12.2021 по 31.12.2021.

На виконання п. 9.3. Договору позивачем через інформаційну платформу направлено відповідачу рахунки (т. 1, а.с. 51-53):

- від 30.09.2021 №09-2021- на оплату за добові небаланси за вересень 2021 року на загальну суму 82 344 606,26 грн з ПДВ;

- від 31.10.2021 №10-2021- на оплату за добові небаланси за жовтень 2021 року на загальну суму 74 837 041,59 грн з ПДВ;

- від 31.12.2021 №12-2021- на оплату за добові небаланси за грудень 2021 року на загальну суму 7 863 733,24 грн з ПДВ.

Направлення відповідачу актів врегулювання щодобових небалансів за вересень, жовтень, грудень 2021 року та рахунків через інформаційну платформу, підтверджується реєстрами файлів завантажених та відправлених з інформаційної платформи (т. 1, а.с. 54).

Представниками ТОВ "Оператор ГТС України" та ВАТ "Кіровоградгаз" підписано акти та зведені акти приймання-передачі природного газу за вересень, жовтень, грудень 2021 року (т. 1, а.с. 140-148).

У зв`язку з простроченням виконання відповідачем зобов`язань з оплати щодобових небалансів за вересень, жовтень, грудень 2021 року позивач звернувся з даним позовом до суду.

Згідно зі ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання іншою особою.

Захист свого особистого немайнового або майнового права та інтересу в суді кожна особа вправі здійснювати шляхом звернення з позовом, предмет якого або кореспондує із способами захисту, визначеними у ст. 16 Цивільного кодексу України, договором або іншим законом.

Правовідносини сторін виникли з Договору і врегульовані відповідними положеннями Господарського та Цивільного кодексів України, Законом України "Про ринок природного газу", Кодексом газотранспортної системи, а також Правилами постачання природного газу, затверджених постановою НКРЕКП від 30.09.2015 №2496.

Як встановлено судом, ТОВ "Оператор ГТС України" є оператором ГТС, який відповідно до ч. 1 ст. 20 Закону України "Про ринок природного газу" на виключних засадах відповідає за надійну та безпечну експлуатацію, підтримання в належному стані та розвиток, включаючи нове будівництво та реконструкцію ГТС з метою задоволення очікуваного попиту суб`єктів ринку природного газу на послуги транспортування природного газу, враховуючи поступовий розвиток ринку природного газу.

Пунктами 7, 45 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок природного газу" визначено, що газотранспортна система - технологічний комплекс, до якого входить окремий магістральний газопровід з усіма об`єктами і спорудами, пов`язаними з ним єдиним технологічним процесом, або кілька таких газопроводів, якими здійснюється транспортування природного газу від точки (точок) входу до точки (точок) виходу; транспортування природного газу - господарська діяльність, що підлягає ліцензуванню і пов`язана з переміщенням природного газу газотранспортною системою з метою його доставки до іншої ГТС, газорозподільної системи, газосховища, установки LNG або доставки безпосередньо споживачам, але що не включає переміщення внутрішньопромисловими трубопроводами (приєднаними мережами) та постачання природного газу.

В силу приписів ч. 1-2 ст. 32 Закону України "Про ринок природного газу", транспортування природного газу здійснюється на підставі та умовах договору транспортування природного газу в порядку, передбаченому кодексом ГТС та іншими нормативно-правовими актами. За договором транспортування природного газу оператор ГТС зобов`язується забезпечити замовнику послуги транспортування природного газу на період та умовах, визначених у договорі транспортування природного газу, а замовник зобов`язується сплатити оператору ГТС встановлену в договорі вартість послуг транспортування природного газу. Типовий договір транспортування природного газу затверджується Регулятором. Оператор ГТС має забезпечити додержання принципу недискримінації під час укладення договорів транспортування природного газу із замовниками.

Регламентом функціонування ГТС України є Кодекс газотранспортної системи, затверджений постановою НКРЕКП №2493 від 30.09.2015, який визначає правові, технічні, організаційні та економічні засади функціонування ГТС України.

Відповідно до п. 1 Глави 1 Розділу VІІІ Кодексу одержання доступу до потужності, надання послуг із транспортування, у тому числі послуг балансування системи, є складовими послуги транспортування природного газу та здійснюються виключно на підставі договору транспортування. Договір транспортування є документом, який регулює правовідносини між оператором газотранспортної системи і окремим замовником послуг транспортування.

Оператор газотранспортної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із транспортування природного газу газотранспортною системою на користь третіх осіб (замовників); оператор газорозподільної системи - суб`єкт господарювання, який на підставі ліцензії здійснює діяльність із розподілу природного газу газорозподільною системою на користь третіх осіб (замовників) (п. 19 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про ринок природного газу").

Згідно з п. 5 Глави 1 Розділу І Кодексу балансування системи - діяльність, яка здійснюється оператором газотранспортної системи в рамках надання послуг транспортування, що полягає у врівноваженні попиту та пропозиції природного газу у газотранспортній системі, що охоплює фізичне балансування та комерційне балансування. Фізичним балансуванням є заходи, що вживаються оператором газотранспортної системи для забезпечення цілісності газотранспортної системи, а саме, необхідного співвідношення обсягів природного газу, що фізично надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, фізично відібраного з точок виходу. Комерційне балансування - діяльність оператора газотранспортної системи, що полягає у визначенні та врегулюванні небалансу, який виникає з різниці між обсягами природного газу, що надійшли через точки входу, і обсягів природного газу, відібраного через точку виходу, у розрізі замовників послуг транспортування, що здійснюється на основі даних, отриманих у процедурі алокації. Небаланс - різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу та відібраними замовником послуг транспортування з газотранспортної системи на точці виходу, що визначається за процедурою алокації.

Відповідно до п. 1-2 Глави 1 Розділу XIII Кодексу замовник послуг транспортування зобов`язаний подавати та відбирати до/з газотранспортної системи природний газ в обсягах, які виникають на підставі умов укладених договорів постачання природного газу, договору транспортування природного газу, технічної угоди та підтверджених номінацій. Замовники послуг транспортування зобов`язані своєчасно врегульовувати свої небаланси. Оператор газотранспортної системи вчиняє балансуючі дії виключно з метою підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи в разі недотримання замовниками послуг транспортування своїх підтверджених номінацій/реномінацій.

Пунктом 3 Глави 3 Розділу XIV Кодексу визначено, що перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом.

Відповідно до розділу 1 Кодексу небаланс - це різниця між обсягами природного газу, поданими замовником послуг транспортування для транспортування на точці входу, та відібраними замовником послуг транспортування з газотранспортної системи на точці виходу, що визначається за процедурою алокації.

Згідно з п. 1-2 Глави 1 Розділу XIV Кодексу замовники послуг транспортування відповідають за збалансованість своїх портфоліо балансування протягом періоду балансування для мінімізації потреб оператора газотранспортної системи у вчиненні дій із врегулювання небалансів, передбачених цим Кодексом. При розрахунку небалансу замовників послуг транспортування оператор газотранспортної системи враховує всі обсяги газу у розрізі кожного замовника послуг транспортування, переданого до газотранспортної системи та відібраного з газотранспортної системи, у тому числі у розрізі його контрагентів (споживачів). Перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

Згідно з п. 3 Глави 1 Розділу XIV Кодексу перевищення обсягів відібраного природного газу з газотранспортної системи над обсягами переданого природного газу є негативним небалансом, а перевищення обсягів переданого природного газу над обсягами відібраного природного газу - позитивним небалансом.

За умовами п. 2 Розділу XIII Кодексу замовники послуг транспортування зобов`язані своєчасно врегульовувати свої небаланси. Оператор газотранспортної системи надає послуги балансування виключно з метою підтримання звичайного рівня функціонування газотранспортної системи в разі недотримання замовниками послуг транспортування своїх підтверджених номінацій.

Відповідно до п. 4 Глави 1 Розділу XIV Кодексу оператор газотранспортної системи надсилає замовнику послуг транспортування відомості для визначення статусу небалансу замовника послуг транспортування. Відомості про статус небалансу надаються замовнику послуг транспортування за допомогою інформаційної системи. У разі негативного значення небалансу замовник послуг транспортування до 12-го числа наступного місяця: здійснює купівлю природного газу в інших замовників послуг транспортування; здійснює відбір природного газу шляхом подання оператору газосховища балансуючої номінації для врегулювання останнього небалансу за цей газовий місяць. Місячний небаланс, який виник у замовника послуг транспортування та не був врегульований в строк до 12-го числа наступного місяця, врегульовується оператором газотранспортної системи за рахунок таких заходів: при негативному місячному небалансі - за рахунок надання послуг балансування.

За змістом пунктів 1, 3, 5, 6 Глави 6 Розділу ХІV Кодексу, оператор газотранспортної системи розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до газотранспортної системи та алокаціями відбору з газотранспортної системи (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

Оператор газотранспортної системи на підставі попередніх алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу (з урахуванням обсягів природного газу, відчужених чи набутих на віртуальній торговій точці) щодобово не пізніше ніж о 15:00 UTC (17:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 14:00 UTC (17:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (D) надає кожному замовнику послуг транспортування природного газу інформацію про його попередній добовий небаланс та розрахунок попередньої вартості за добовий небаланс. Плата за добовий небаланс має бути відображена окремо в рахунках оператора газотранспортної системи, що виставляються замовнику послуг транспортування природного газу.

Плата за добовий небаланс застосовується таким чином: якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, продав оператору газотранспортної системи природний газ в обсязі добового небалансу і, відповідно, має право на отримання грошових коштів від оператора газотранспортної системи у розмірі плати за добовий небаланс; якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора газотранспортної системи в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору газотранспортної системи плату за добовий небаланс.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання умов Договору позивачем складено та направлено на адресу відповідача через інформаційну платформу акти врегулювання щодобових небалансів за газові місяці вересень, жовтень, грудень 2021 року на загальну суму 165 045 421,09 грн, а також рахунки на оплату за добовий негативний небаланс за вказаний період, що підтверджується реєстрами файлів відправлених з інформаційної платформи.

З урахуванням положень п. 9.3 Договору обов`язок відповідача по оплаті за негативний щодобовий небаланс на вказану суму є таким, що настав.

Господарський суд враховує, що, матеріали справи не містять доказів на підтвердження сплати відповідачем грошових коштів позивачу в розмірі 165 045 421,09 грн.

Отже, відповідач, в порушення умов Договору, не здійснив оплату за негативні щодобові небаланси в повному обсязі, тобто не виконав свої зобов`язання належним чином, а тому суд приходить до висновку, що позовні вимоги про стягнення 165 045,421,09 грн основної заборгованості є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Сума основного боргу відповідачем не заперечена.

Позивачем також заявлено до стягнення з відповідача 16 023 215,53 грн пені, 3 827 530,11 грн 3% річних та 31 871 082,64 грн інфляційних втрат.

Згідно ст. 625 Цивільного кодексу України правовими наслідками порушення грошового зобов`язання є нарахування процентів річних від простроченої суми та інфляційних втрат. Так, згідно частини другої наведеної норми боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Виходячи з положень статей 524, 533, 625 Цивільного кодексу України, грошовим є зобов`язання, яке виражається в грошових одиницях України (грошовому еквіваленті в іноземній валюті), тобто будь-яке зобов`язання зі сплати коштів.

Інфляційні нарахування на суму боргу та сплата трьох процентів річних від простроченої суми (якщо інший їх розмір не встановлений договором або законом), які передбачені ст. 625 Цивільного кодексу України, не є штрафними санкціями, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні від боржника компенсації (плати) за користування утримуваними ним коштами, належними до сплати кредиторові.

Кредитор вправі вимагати, в тому числі в судовому порядку, сплати боржником сум інфляційних нарахувань та процентів річних як разом зі сплатою суми основного боргу, так і окремо від неї. Період нарахування вказаних платежів законодавством не обмежений та здійснюється протягом всього часу існування прострочки виконання грошового зобов`язання.

Отже, кредитор вправі вимагати стягнення з боржника в судовому порядку сум інфляційних нарахувань та процентів річних до повного виконання грошового зобов`язання.

Згідно з розрахунком позивача (т. 1, а.с. 46) сума 3% річних складає 3 827 530,11 грн, зокрема: за зобов`язаннями вересня 2021 року за період з 22.10.2021 по 18.08.2022 складає 2 037 183,00 грн; за зобов`язаннями жовтня 2021 за період з 23.11.2019 по 18.08.2022 складає 1 654 616,23 грн; за зобов`язаннями грудня 2021 за період з 21.01.2022 по 18.08.2022 складає 135 730,88 грн.

Відповідач щодо здійсненого позивачем розрахунку 3 % річних не заперечив.

Суд перевірив розрахунок 3 % річних та вважає його обґрунтованим, а позовні вимоги про стягнення 3 827 530,11 грн 3 % річних такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Згідно з розрахунком позивача (т. 1, а.с. 47) сума інфляційних втрат складає 31 871 082,61 грн, зокрема: за зобов`язаннями вересня 2021 року за період з 22.10.2021 по 31.07.2022 складає 16 381 124,85 грн; за зобов`язаннями жовтня 2021 року за період з 01.12.2021 по 31.07.2022 складає 14 175 516,07 грн; за зобов`язаннями грудня 2021 року за період з 01.02.2022 по 31.07.2022 складає 1 314 441,72 грн.

Відповідач щодо здійсненого позивачем розрахунку інфляційних втрат не заперечив.

Суд перевірив розрахунок інфляційних втрат та вважає його обґрунтованим, а позовні вимоги про стягнення 31 871 082,61 грн інфляційних втрат такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

В силу вимог ч. 2 ст. 193, ст. 216, 218 Господарського кодексу України порушення зобов`язання є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим кодексом, іншими законами або договором.

У сфері господарювання, згідно з ч. 2 ст. 217, ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України, застосовуються господарські санкції, зокрема, штрафні санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі (стаття 547 Цивільного кодексу України).

Як вже було зазначено, відповідальність за порушення строків оплати, передбачених Договором, у вигляді пені сторонами погоджено в п. 13.5. Договору.

Згідно з розрахунком позивача (т. 1, а.с. 46) сума пені складає 16 023 215,53 грн, зокрема: за зобов`язаннями вересня 2021 року за період з 22.10.2021 по 22.04.2022 складає 7 735 880,96 грн; за зобов`язаннями жовтня 2021 за період з 23.11.2019 по 23.05.2022 складає 7 186 406,32 грн; за зобов`язаннями грудня 2021 за період з 21.01.2022 по 21.07.2022 складає 1 100 928,25 грн.

Відповідач щодо здійсненого позивачем розрахунку інфляційних втрат не заперечив.

Суд перевірив розрахунок пені та вважає його обґрунтованим, а позовні вимоги про стягнення 16 023 215,53 грн пені такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Разом з тим, господарський суд враховує, що відповідачем подано клопотання про зменшення пені до 1%.

В обґрунтування поданого клопотання відповідач зазначає можливість застосування судом приписів ст. 233 Господарського кодексу України та ст. 551 Цивільного кодексу України, якими законодавець визначив право суду на зменшення розміру санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора.

Як на підставу для зменшення розміру штрафних санкцій відповідач посилається на тяжкий фінансовий стан, на підтвердження чого надав баланс (звіт про фінансовий стан) на 31.12.2021 та на 30.09.2022 роки.

У своїх доводах відповідач посилається на той факт, що ВАТ "Кіровоградгаз" тривалий час перебуває в скрутному матеріальному становищі.

Відповідач також зазначає, що головною підставою, у зв`язку з чим ВАТ "Кіровоградгаз" несвоєчасно здійснює розрахунки з позивачем є встановлення регулятором (НКРЕКП) тарифу на послуги з розподілу природного газу для ВАТ "Кіровоградгаз", який не покриває фактичних обґрунтованих витрат товариства, які є необхідними для господарської діяльності.

Винятковість випадку, на думку відповідача, підтверджується також тим, що держава враховуючи ситуацію яка склалась на ринку природного газу, а саме невідповідністю встановленого тарифу для Операторів ГРМ (ВАТ "Кіровоградгаз"), намагається врегулювати питання погашення заборгованості, яка утворилась не з вини газорозподільних підприємств.

Так, 29.07.2022 року Верховною Радою України було прийнято зміни до Закону України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення фінансової стабільності на ринку природного газу", якими встановлено, що підлягає врегулюванню відповідно до Закону, зокрема, заборгованість операторів газорозподільних систем (Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз"), у тому числі підтверджена судовими рішеннями, які набрали законної сили за договорами з транспортування природного газу (Договір від 23.12.2019 № ), укладеними з особою, що здійснює функції оператора газотранспортної системи (Товариством з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України") з 1 січня 2020 року, яка виникла з 1 січня 2020 року по 28 лютого 2022 року включно.

Заборгованість ВАТ "Кіровоградгаз" у справі № 912/1170/22 охоплює період з вересня по грудень 2021 року, що врегульований вищезазначеним Законом.

Відповідач також зазначає, що НКРЕКП 20 вересня 2022 року було прийнято постанову № 1173, відповідно до якої ВАТ "Кіровоградгаз" було включено до Реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу, а відтак заборгованість Товариства у справі № 912/1170/22 підлягає врегулюванню відповідно до Закону України "Про заходи, спрямовані на подолання кризових явищ та забезпечення Фінансової стабільності на ринку природного газу".

Позивач проти задоволення клопотання відповідача заперечив з наступних підстав.

Укладаючи Договір транспортування природного газу від 23.12.2019 № ВАТ "Кіровоградгаз" погодився із тими умовами, що за неналежне виконання умов договору на нього буде покладена відповідальність у вигляді стягнення неустойки.

На переконання позивача, відповідач не надав суду належних та допустимих доказів щодо наявності обґрунтованих підстав для зменшення штрафних санкцій, а також не зазначив причини неналежного виконання зобов`язань, які виникли за умовами Договору.

Позивач також звертає увагу суду на той факт, що відповідач не здійснював жодних оплат за надані послуги балансування у період вересня, жовтня, грудня 2021 року.

Крім того, заявлена до стягнення пеня у розмірі 16 023 215,53 грн, на переконання позивача, є співмірною із розміром основного боргу - 165 045 421,09 грн та орієнтовно становить 10% від суми боргу.

Позивач також наполягає на тому, що тяжкий фінансовий стан, на який посилається відповідач, в контексті даної справи не є доведеним належними доказами, а надані ВАТ "Кіровоградгаз" докази неплатоспроможності відповідача, мають оцінюватися в сукупності з іншими доказами, зокрема але не виключно: інформацією про всі розрахунки боржника; доказами відсутності руху коштів по банківських рахунках боржника; доказами про відсутність майна або його недостатності для погашення вимог кредиторів; доказами того, що задоволення вимог позивача призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань відповідача в повному обсязі перед іншими кредиторами (обов`язок доведення даних фактів, згідно норм ГПК України, покладається на відповідача) тощо.

Однак, за твердженням позивача, відповідачем не доведено належними та допустимими доказами того, що причиною прострочення виконання грошового зобов`язання є обставини, які перебувають поза його волею, а також, не надано доказів того, що заявлені до стягнення штрафні санкції не відповідають засадам розумності і справедливості.

Крім того, лише включення відповідача до реєстру підприємств, які беруть участь у процедурі врегулювання заборгованості суб`єктів ринку природного газу, не є безумовною підставою для врегулювання заборгованості.

Дослідивши доводи відповідача щодо зменшення розміру пені та заперечення позивача, господарський суд враховує наступне.

У відповідності до ст. 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно з ч. 3 ст. 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Вирішуючи питання про зменшення розміру пені та штрафу, які підлягають стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки перед розміром збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру неустойки наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків. Майновий стан сторін та соціальна значущість підприємства мають значення для вирішення питання про зменшення неустойки.

При цьому, ні у зазначеній нормі, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.

Подібний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 16.03.2021 у справі № 922/266/20.

Обов`язок доведення існування обставин, які можуть бути підставою для зменшення розміру заявлених до стягнення штрафних санкцій, покладається на особу, яка заявляє відповідне клопотання.

Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 24.05.2022 у справі № 910/10675/21.

Зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності у законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

При цьому, реалізуючи свої дискреційні повноваження, передбачені ст. 551 Цивільного кодексу України, ст. 233 Господарського кодексу України щодо права зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій, суди повинні забезпечити баланс інтересів сторін справи з урахуванням встановлених обставин справи та не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав.

Аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 24.09.2020 у справі № 915/2095/19, від 26.05.2020 у справі № 918/289/19, від 19.02.2020 у справі № 910/1199/19, від 04.02.2020 у справі № 918/116/19, від 21.09.2021 у справі № 910/10618/20.

У постанові Верховного Суду від 15.06.2022 у справі № 922/2141/21 міститься висновок, що, приймаючи рішення про зменшення неустойки, суд також повинен виходити із того, що одним з завдань застосування таких санкцій до боржника є стимулювання належного виконання ним договірних зобов`язань, при цьому надмірне зменшення розміру пені та/або штрафу фактично нівелює мету існування неустойки як цивільної відповідальності за порушення зобов`язання, що, у свою чергу, може розцінюватися як спосіб уникнення відповідальності та призведе до порушення балансу інтересів сторін.

Аналіз наданих відповідачем документів на підтвердження обставин, викладених у клопотанні про зменшення пені, дає підстави вважати, що збиткова господарська діяльність відповідача значною мірою зумовлена невиконанням перед ним зобов`язань закладами соціальної сфери, теплогенеруючих підприємств, юридичних та фізичних осіб.

Збитковість відповідача складає 1 297 227 тис. грн у 2021 році, що підтверджується балансом (звіт про фінансовий стан) на 31.12.2021 та 1 940 805 тис. грн за 2022 рік, що підтверджується балансом (звіт про фінансовий стан) на 30.09.2022.

Крім того, з урахуванням фактичного погіршення фінансово-економічного стану відповідача, відсутністю джерел наповнення фонду заробітної плати за 2021 рік було звільнено 196 працівників, за 2022 рік 95 працівників, що підтверджується довідкою від 31.10.2022. Численне звільнення кваліфікованих працівників, може призвести до відсутності працівників, які обслуговують системи газопостачання, що становить під загрозу функціонування газового господарства в цілому.

Під загрозою зриву перебуває опалювальний сезон, зрив розподілу природного газу, перебої в постачанні природного газу призведуть до залишення міста Кропивницький та Кіровоградської області без опалення, що в опалювальний період може призвести до фатальних наслідків, оскільки без опалення залишаться не лише квартири та будинки, без опалення та гарячої води залишаться лікарні, дитячі садки, школи, пологові будинки, тощо. Також дана ситуація унеможливить приготування їжі в домівках, дитячих садочках, пологових будинках, лікарнях, а промислові підприємства будуть змушені зупинити виробництво. Наслідки такого зупинення будуть значними для Кіровоградської області.

Господарський суд також враховує, що відповідач здійснює несвоєчасно розрахунки з позивачем у зв`язку з встановленням регулятором (НКРЕКП) тарифу на послуги з розподілу природного газу для ВАТ "Кіровоградгаз", який не покриває фактичних обґрунтованих витрат товариства, які є необхідними для господарської діяльності.

У структурі тарифу складова вартості газу на виробничо-технологічні витрати, нормовані та питомі втрати та власні потреби (далі ВТВ) складає майже 28% від загального тарифу, тому перевищення фактичних витрат по цій складовій має суттєвий вплив на загальний фінансовий результат.

За період з вересня по грудень 2021 року ціна природного газу, по якій товариство має розраховуватися за обсяги виробничо-технологічних витрат та нормованих втрат природного газу в газорозподільній мережі збільшилася більше ніж на 40,7 % та станом на 31.12.2021 середня ціна вересня перевищила 53,0 тис. грн за 1000 куб. м з ПДВ.

Господарський суд також приймає до уваги, що Національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг встановила відповідачу тариф на розподіл природного газу на 2021 рік в розмірі 1,60 грн за 1 куб.м замовленої потужності без ПДВ (постанова від 16.12.2020 №2453), в якому елемент витрат планової тарифної виручки п. 2.1.1.1. у т.ч.: вартість газу на нормативні та виробничо-технологічні втрати/витрати природного газу та власні потреби (ВТБ) становить 154 211,9 тис. грн (без ПДВ). При визначенні тарифу прогнозована ціна природного газу на ВТВ складала 7,0 тис. грн за 1000 куб.м з ПДВ. Розрахункова вартість газу на ВТВ за 2021 рік скоригована на фактичні обсяги 323 865,75 тис. куб. м становить 160 605,02 тис. грн (без ПДВ).

Фактичні витрати ВТВ за 2021 рік становлять 622 182,78 тис. грн (без ПДВ).

Таким чином, дефіцит, який не покриває фактичні обґрунтовані витрати товариства за ВТВ у 2021 році становить - 461 577,76 тис. грн (без ПДВ).

Разом з тим, суд приймає до уваги, що відповідачем частково погашено виставлені позивачем рахунки за Договором на оплату за добовий небаланс за попередній період (лютий-серпень 2021 року), що встановлено у рішенні Господарського суду Кіровоградської області у справі № 912/2427/21 від 20.12.2021.

Крім того, суд також враховує, що у матеріалах справи відсутні, а позивачем не надано суду доказів понесення ним збитків внаслідок неналежного виконання відповідачем своїх зобов`язань саме за даним Договором або погіршення матеріального стану товариства саме у зв`язку з порушенням відповідачем умов цього Договору.

Господарський суд приймає до уваги заперечення позивача в цій частині. Однак, пеня є лише санкціями за невиконання грошового зобов`язання, а не основним боргом, а тому будувати на цих платежах свої доходи та видатки позивач не може. Окрім стягнення пені позивач нараховує та стягує також проценти річних та інфляційні втрати, які в певній мірі компенсують знецінення несплачених коштів відповідачем. Тому при зменшенні розміру пені позивач не несе значного негативного наслідку в своєму фінансовому стані.

Одночасно господарський суд вважає, що зменшення пені до 1 % є значним та нівелює суть відповідальності за порушення зобов`язання. Оцінивши в сукупності доводи позивача та відповідача, а також обставини розрахунку і періоди прострочення, з врахуванням часткової оплати за Договором за попередній період (лютий-серпень 2021 року), що встановлено у рішенні Господарського суду Кіровоградської області у справі № 912/2427/21 від 20.12.2021, суд вважає за можливе зменшити пеню на 50 %, тобто до 8 011 607,77 грн.

В розрізі зазначеного вище суд вважає за необхідне вказати, що відповідне зменшення пені є адекватною мірою відповідальності за неналежне виконання відповідачем зобов`язань і проявом балансу між інтересами кредитора і боржника та узгоджується з нормами закону, які регулюють можливість такого зменшення, а також є засобом недопущення використання пені як інструменту отримання безпідставних доходів, а не як способу стимулювання боржника до належного виконання зобов`язань.

Цивільні та господарські відносини повинні ґрунтуватись на засадах справедливості, добросовісності, розумності, як складових елементів принципу верховенства права. Наявність у кредитора можливості стягувати із боржника надмірні грошові суми як неустойку спотворює її дійсне правове призначення, оскільки із засобу розумного стимулювання боржника виконувати основне зобов`язання неустойка перетворюється на несправедливо непомірний тягар для боржника та джерело отримання невиправданих додаткових прибутків кредитором.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 19.11.2020 у справі № 910/13801/19.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно норм ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За положеннями ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, приймаючи до уваги вищенаведене, а також оцінюючи надані документальні докази в їх сукупності, господарський суд приходить до висновку про часткове задоволення позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України".

Витрати позивача по сплаті судового збору, у відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються судом на відповідача у повному обсязі, оскільки спір виник внаслідок його неправильних дій.

Керуючись ст. 74, 76, 77, 126, 129, 231, 233, 236-241, 326, 327 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити частково.

Стягнути з Відкритого акціонерного товариства по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз" (вул. Арсенія Тарковського, 67, м. Кропивницький, 25006, ідентифікаційний код 03365222) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (пр. Любомира Гузара, 44, м. Київ, 03065, ідентифікаційний код 42795490) 165 045 421,09 грн основного боргу, 8 011 607,77 грн пені, 3 827 530,11 грн 3 % річних та 31 871 082,64 грн інфляційних втрат, а також 868 350,00 грн судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

В іншій частині позову відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення в порядку передбаченому Господарським процесуальним кодексом України. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Копії рішення надіслати представнику Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України", адвокату Кисіль Т.В. (на електронну пошту: ІНФОРМАЦІЯ_1 ), Товариству з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (на електронну пошту: ); Відкритому акціонерному товариству по газопостачанню та газифікації "Кіровоградгаз" (25006, м. Кропивницький, вул. Арсенія Тарковського, 67, та електронною поштою: ); Національній комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (на офіційну електронну адресу через систему "Електронний суд").

Повне рішення складено 23.11.2022.

Суддя О.Л. Бестаченко