30.11.2022Справа № 910/1014/22
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді ДЖАРТИ В. В., за участі секретаря судового засідання Рєпкіної Ю. Є., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження справу
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хенкель Фрешенет Україна"
до Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Фонд державного майна України
про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати прийняти майно цілісного майнового комплексу з оренди шляхом підписання акту повернення з оренди цілісного майнового комплексу,
Представники учасників процесу згідно протоколу від 30.11.2022,
ОБСТАВИНИ СПРАВИ:
У провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Хенкель Фрешенет Україна" (далі - позивач, Товариство) до Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву (далі - відповідач, Відділення) за участі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Фонд державного майна України (далі - третя особа, Фонд) про визнання бездіяльності протиправною та зобов`язати прийняти майно цілісного майнового комплексу з оренди шляхом підписання акту повернення з оренди цілісного майнового комплексу.
Ухвалою суду від 27.01.2022 відкрито провадження в цій справі, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, призначене підготовче засідання на 23.02.2022.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 29.08.2022 позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Хенкель Фрешенет Україна" задоволений частково, а саме зобов`язано Регіональне відділення Фонду державного майна України по місту Києву прийняти майно цілісного майнового комплексу Державного підприємства "Київський завод шампанських вин" з оренди шляхом підписання акту повернення з оренди цілісного майнового комплексу від 02.11.2021 з додатками.

08.09.2022 до суду надійшла заява Товариства про ухвалення додаткового рішення.

Ухвалою суду від 31.10.2022 розгляд вказаної заяви був призначений на 30.11.2022.

25.11.2022 через відділ діловодства та документообігу Господарського суду міста Києва від відповідача надійшли письмові заперечення.

У призначеному судовому засідання 30.11.2022 представник позивача просив задовольнити заяву, а представник відповідача просив зменшити розмір адвокатських.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до пункту 3 частини статті 244 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.

Згідно з частиною 2 статті 244 ГПК України заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

За приписами частин 3, 4 статті 244 ГПК України суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Як було зазначено вище, рішенням Господарського суду міста Києва від 24.03.2021 позов Товариства задоволено повністю.

Відповідно до статті 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом частин 1, 3 статті 124 Господарського процесуального кодексу України разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Статтею 126 Господарського процесуального кодексу України визначено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

Обґрунтовуючи розмір витрат на професійну правничу допомогу позивач посилається на те, що факт надання правової допомоги позивачу підтверджується копією Акту № 1 від 24.01.2022 прийому наданих юридичних послуг згідно з Додатком № 4 від 23.12.2021 до Договору про надання правової допомоги № 77 від 03 червня 2021 року; копією Акту № 2 від 05.07.2022 прийому наданих юридичних послуг згідно з Додатком № 4 від 23.12.2021 до Договору про надання правової допомоги № 77 від 03 червня 2021 року; копією Акту № 3 від 30.08.2022 прийому наданих юридичних послуг згідно з Додатком № 4 від 23.12.2021 до Договору про надання правової допомоги № 77 від 03 червня 2021 року; копією рахунку № 24-01/4-21 від 24.01.2022; копією рахунку № 05-07/4-21 від 05.07.2022; копією рахунку № 30-08/4-21 від 30.08.2022; копією платіжного доручення № 9377 від 01.03.2022; копією платіжного доручення № 9568 від 01.06.2022; копією платіжного доручення № 9879 від 02.08.2022; копією платіжного доручення № 9912 від 10.08.2022; копією платіжного доручення № 9943 від 15.08.2022; копією платіжного доручення № 9944 від 15.08.2022; копією платіжного доручення № 10012 від 30.08.2022.

У застосуванні критерію співмірності витрат на оплату послуг адвоката суд користується досить широким розсудом, який тим не менш, повинен ґрунтуватися на більш чітких критеріях, визначених у частині 4 статті 126 ГПК України. Ці критерії суд застосовує за наявності наданих стороною, яка вказує на неспівмірність витрат, доказів та обґрунтування невідповідності цим критеріям заявлених витрат. Аналогічна правова позиція викладена в постанові від 07.08.2018 Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 916/1283/17.

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрат на підставі статті 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Зокрема, у рішеннях від 12 жовтня 2006 року у справі "Двойних проти України" (пункт 80), від 10 грудня 2009 року у справі "Гімайдуліна і інших проти України" (пункти 34-36), від 23 січня 2014 року у справі "East/West Alliance Limited" проти України", від 26 лютого 2015 року у справі "Баришевський проти України" (пункт 95) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим.

У рішенні ЄСПЛ від 28 листопада 2002 року у справі "Лавентс проти Латвії" зазначено, що відшкодовуються лише витрати, які мають розумний розмір.

Суд вважає за необхідне відзначити, що керуючись принципом розумності, вважає, що розмір витрат підлягає відшкодуванню з відповідача, а обґрунтованим розміром вартості правової допомоги є 31 800,00 грн.

Керуючись статтями 73-80, 86, 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

ВИРІШИВ:

1. Стягнути з Регіонального відділення Фонду державного майна України по місту Києву (01032, місто Київ, БУЛЬВАР ТАРАСА ШЕВЧЕНКА, будинок 50-Г; ідентифікаційний код 19030825) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Хенкель Фрешенет Україна" (01010, місто Київ, вул.Московська (Печерський р-н), будинок 32/2, 1 поверх; ідентифікаційний код 30373419) 31 800,00 грн (тридцять одну тисячу вісімсот гривень 00 копійок) витрат на професійну правничу допомогу.

2. Після набрання додатковим рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне додаткове рішення складене 01.12.2022.

СУДДЯ ВІКТОРІЯ ДЖАРТИ