ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2022м. ДніпроСправа № 904/3187/22

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Назаренко Н.Г.,

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

до Комунального підприємства "Райводоканал" Новомосковського району, м. Перещепине, Новомосковський район, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості у розмірі 103 145,64 грн. за недовраховану електроенергію

Без участі (повідомлення) учасників справи

РУХ СПРАВИ У СУДІ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські Електромережі" звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Комунального підприємства "Райводоканал" Новомосковського району про стягнення заборгованості у розмірі 103 145,64 грн. за недовраховану електроенергію.

Ухвалою від 26.09.2022 позовну заяву залишено без руху.

27.09.2022 від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою від 29.09.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження. Учасників процесу повідомлено, що розгляд справи буде здійснюватися за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

28.11.2022 здійснено розгляд справи по суті.

Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

Враховуючи приписи частини 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з розглядом справи без повідомлення (виклику) учасників справи, рішення прийнято без його проголошення.

ПОЗИЦІЯ ПОЗИВАЧА.

В обґрунтування позовних вимог Позивач посилається на порушення правил користування електричною енергією, що призвело до нарахування недоврахованої електричної енергії в розмірі 103 145,64 грн., що і стало причиною звернення позивача з позовом до суду.

ПОЗИЦІЯ ВІДПОВІДАЧА.

Відповідач про наявність справи у суді повідомлений належним чином, відзив на позов не надав.

Суд зазначає, що у зв`язку з відсутністю фінансування суду, ухвала суду від 29.09.2022 на адресу відповідача не направлена.

Слід зазначити, що суд розмісти оголошення для відповідач на офіційному сайті суду з метою повідомлення відповідача про наявність справи в суді.

ОБСТАВИНИ, ЯКІ Є ПРЕДМЕТОМ ДОКАЗУВАННЯ У СПРАВІ.

Предметом доказування, відповідно до частини 2 статті 76 Господарського процесуального кодексу України, є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Отже, обставинами, які входять до предмету доказування у даній справі є обставини щодо порушення відповідачем п.п.3.3., 3.31, 6.40 ПКЕЕ, а саме факту самовільного підключення струмоприймачів до електричної мережі, без дозволу електропередавальної організації після повторного відключення 26.04.2018.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ПЕРШОЇ ІНСТАНЦІЇ.

Між Публічним акціонерним товариством "ДТЕК Дніпрообленерго" та Комунальним підприємством "Райводоканал" Новомосковського району укладено Договір про постачання електричної енергії № 746 від 19.06.2008 та Додаткову угоду до договору № 746 від 30.01.2014.

19.04.2018 відбулися загальні збори акціонерів Публічного акціонерного товариства "ДТЕК Дніпрообленерго", за рішенням яких ПАТ «ДТЕК Дніпрооленерго» з 21.05.2018 було переіменовано в Акціонерне товариство "ДТЕК Дніпровські Електромережі".

30.05.2018 при перевірці дотримання Позивачем ПРРЕЕ у житловому будинку, розташованому за адресою: м. Перещепине, вул.. Соборна ЗТП769/2, було виявлено порушення пп.3.3, 3.31, 6.40 ПКЕЕ - відсутня пломба електропередавальної організації №15838910 на приводі РТП342. Самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі без дозволу електропередавальної організації після повторного відключення 26.04.2018.

На підставі виявленого порушення був складений Акт про порушення № 126535 від 30.05.2018, який було підписано представником відповідача -директором Колп В.В., без заперечень.

В Акті про порушення зазначено, що комісія постачальника електроенергії з розгляду складеного Акту про порушення буде проводити засідання 08.06.2018 за адресою, зазначеною в акті.

Представник Споживача зауважень до акту не зазначив, копію акту отримав, про що свідчить підпис Колп В.В. на вказаному акті.

Крім того, 30.05.2018 представниками АТ "ДТЕК Дніпровські електричні мережі" були складені Акт про усунення порушення "Правил користування електричної енергії" , який також підписаний Колп В.В. без заперечень і зауважень.

У акті про усунення порушення зазначено, що опломбовано у відключеному стані привід РТП342 пломбою 15836190.

08.06.2018 комісією енергопостачальника по розгляду акту про порушення № 126535 від 30052018 було прийнято рішення, оформлене протоколом № 1216 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії. Нарахування було здійснено згідно з пунктом 2.7 та за формулою 2.10, 2.9 ПРРЕЕ.

Період нарахування було взято з 26.04.2018 по 30.05.2018 та визначено суму, що підлягає до сплати в розмірі 103 145,64 грн.

Відповідач заборгованість по Акту про порушення № 126535 від 30.05.2018 у розмірі 103 145,64 грн. не сплатив, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду із позовом та просить суд стягнути з відповідача вартість недоврахованої електроенергії у розмірі 103 145,64 грн.

Вивчивши матеріали справи, суд прийшов до висновку про задоволення позову на підставі наступного.

Правовідносини у в даному спорі регулюються Правилами користування електричною енергією, які затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996 № 28.

Стаття 27 Закону України "Про електроенергетику" передбачає, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією.

За порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором (стаття 235 Господарського кодексу України).

Частиною 1 статті 236 Господарського кодексу України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо.

Згідно з частиною 2 вищезазначеної статті перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним. Сторони можуть передбачити у договорі також інші оперативно-господарські санкції.

Зі змісту вказаних положень чинного законодавства, умов укладеного між позивачем та відповідачем договору вбачається, що рішення комісії постачальника електричної енергії про нарахування споживачу вартості недоврахованої електроенергії у загальній сумі 103 145,64 грн. є саме оперативно-господарською санкцією.

У разі незгоди із застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду із заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням (частина 2 статті 237 Господарського кодексу України).

Рішення комісії енергопостачальника від 08.06.2018 по розгляду Акту про порушення № 126535 від 30052018, оформлене протоколом № 1216 про нарахування кількості недоврахованої електроенергії, відповідачем не оскаржене, є чинним та обов`язковим для виконання.

Підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання (часина 1 статті 237 Господарського кодексу України).

Згідно з підпунктом 6.40. ПКЕЕ (які діяли на момент виникнення спору) у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за № 782/12656.

6.41. У разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Акт підписується представником постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) та представником споживача.

У разі відмови споживача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації).

Споживач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.

Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.(п. 6.41 ПКЕЕ).

Згідно п. 6.42. ПКЕЕ, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Комісія з розгляду актів порушень створюється постачальником електричної енергії (електропередавальною організацією) і має складатися не менше ніж з трьох уповноважених представників постачальника електричної енергії.

Споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов`язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

У разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі.

На період розгляду судом спірних питань щодо порушення споживачем цих Правил обмеження та відключення електропостачання такого споживача, пов`язане з оскаржуваним фактом порушення, не здійснюється.

У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення. Оплачені споживачем за рішенням комісії кошти постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) має право зарахувати як погашення існуючої заборгованості цього споживача з найдавнішим терміном її виникнення (який не перевищує трьох років), у разі відсутності заборгованості - зараховує ці кошти в рахунок майбутніх розрахункових періодів або, за заявою споживача, повертає оплачені ним кошти.

Пункт 6.43 ПКЕЕ передбачає, що кошти за недовраховану електричну енергію перераховуються споживачем на поточний рахунок із спеціальним режимом використання постачальника електричної енергії за регульованим тарифом або поточний рахунок постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом.

Споживач має оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Нараховані до оплати за актами порушень обсяги електричної енергії, які припадають на попередні розрахункові періоди, не враховуються під час підбиття підсумків розрахункового періоду при визначенні фактичної величини споживання за цей розрахунковий період.

Сума збитків перераховується споживачем на поточний рахунок постачальника електричної енергії або електропередавальної організації.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, Акт № 126535 від 30.05.2018 підписаний уповноваженим представником відповідача без зауважень.

Таким чином, Акт про порушення № 126535 від 30.05.2018 відповідає наведеним вимогам.

Актом про порушення № 126535 від 30.05.2018 встановлено порушення споживачем п. 3.3., 3.31, 6,40 ПКЕЕ, що полягало у самовільному підключенні струмоприймачів до електричної мережі, без дозволу електропередавальної організації після повторного відключення 26.04.2018.

Акт про порушення № 126535 від 30.05.2018 , яким зафіксовано порушення, містить всі вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії.

Сума нарахувань становить 103 145,64 грн. згідно розрахунку кількості недорахованої електроенергії по Акту № 126535 від 30.05.2018.

Для оплати обсягу недооблікованої електричної енергії споживачу надано рахунок №746/24 від 08.06.2018 на суму 103 145,64грн.

Доказів виконання зобов`язання щодо здійснення розрахунків на суму 103 145,64 грн. відповідач на момент розгляду спору не надав.

Доводи позивача, наведені в обґрунтування позову, належними доказами не спростував.

Суд зазначає, що Акт про порушення № 126535, яким зафіксовано порушення та на підставі якого нараховано вартість недоврахованої електроенергії, складено 30.05.2018, позовна заява надійшла до суду 22.09.2022. Таким чином, позивач звернувся до суду із вказаною позовною заявою, враховуючи положення ст. 257 Цивільного кодексу України, з пропуском позовної давності.Однак, відповідач не звернувся до суду із заявою про застосування позовної давності щодо спірних правовідносин.

Отже, позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 103 145,64 грн. є доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

Щодо обґрунтування кожного доказу суд зазначає наступне.

Статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, як одні з основних засад судочинства.

Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням цих принципів, які виражені також у статтях Господарського процесуального кодексу України.

Згідно статті 13 Господарського процесуального кодексу України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень (частина 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

За частиною 2 статті 74 Господарського процесуального кодексу України у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (частина 4 статті 74 Господарського процесуального кодексу України).

Обов`язок доказування, а отже, і подання доказів відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України покладено на сторони та інших учасників справи, однак, не позбавляє суд, у випадку, передбаченому статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, витребувати у сторони ті чи інші докази.

На підставі статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

Позивач надав достатньо належних та допустимих доказів на підтвердження своєчасного виконання ним своїх зобов`язань з постачання електричної енергії, за яку відповідач у визначений договором строк не розрахувався.

З огляду на вищевикладене, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

За змістом статті 129 Господарського процесуального кодексу України за результатами розгляду справи здійснюється розподіл судових витрат.

З урахуванням положень статті 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статями 2, 3, 20, 73 - 79, 86, 91, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" до Комунального підприємства "Райводоканал" Новомосковського району про стягнення заборгованості у розмірі 103 145,64 грн. за недовраховану електроенергію- задовольнити.

Стягнути з Комунального підприємства "Райводоканал" Новомосковського району (51221, Дніпропетровська область, Новомосковський район, м.Перещепине, вул.. Степова, буд. 1, ) на користь Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (49107, м.Дніпро, вул. Запорізьке шосе, 22, ) суму за недовраховану електричну енергію у розмірі 103 145,64 грн. та судового збору в розмірі 2 481,00 грн., про що видати наказ.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судові рішення у справі набирають законної сили відповідно до ст.ст. 241, 284 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано 28.11.2022

Суддя Н.Г. Назаренко