ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" листопада 2022 р. Справа№ 920/495/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Агрикової О.В.

суддів: Мальченко А.О.

Чорногуза М.Г.

Секретар судового засідання: Мельничук О.С.,

за участю представників сторін:

від прокуратури - Биховцова О.А.,

від позивача - не з`явився,

від відповідача - не з`явився,

розглянувши апеляційні скарги

Державної екологічної інспекції у Сумській області та Сумської обласної прокуратури

на рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 (повний текст рішення складено 15.06.2022)

у справі № 920/495/21 (суддя Заєць С.В.)

За позовом Керівника окружної прокуратури міста Суми в інтересах держави

в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області

до Комунального підприємства "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради

про стягнення 287 592 грн. 22 коп., -

ВСТАНОВИВ:

У 2021 році Керівник окружної прокуратури міста Суми в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області звернувся до Господарського суду Сумської області з позовом до Комунального підприємства "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради про стягнення 287 592 грн. 22 коп.

Позов обґрунтовано тим, що окружною прокуратурою міста Суми за результатами вивчення стану законності сплати шкоди завданої навколишньому природному середовищу встановлено, що комунальне підприємство "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради внаслідок забруднення та засмічення земель, завдало шкоди навколишньому природному середовищу.

Рішенням Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року в задоволенні позовних вимог відмовлено повністю.

Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що фактично перевірка провадилась без участі керівника підприємства або особи ним уповноваженої, який був заблокований правоохоронними органами під час обшуку в іншому приміщенні. Також місцевий господарський суд встановив, що при складанні акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в КП "Сумижилкомсервіс" № 177/04 від 27.05.2020 року Державною екологічною інспекцією у Сумській області від 27.05.2020 року останній порушив вимоги чинного законодавства. Й наостанок судом першої інстанції встановлено, що при складанні розрахунку позивачем порушені п. 1.3, п. 5.5., п. 3.5., п. 3.5.1 Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 27.10.1997 року №171 в частині не врахування даних паспорту щодо дозволеного забруднення та проведення розрахунку об`єму засміченні без вимірювання шару відходів.

Не погодившись із прийнятим рішенням, Державної екологічної інспекції у Сумській області звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Вимоги та доводи апеляційної скарги позивача мотивовані тим, що рішення суду першої інстанції є необґрунтованим, винесеним при недоведеності обставин, що мають значення для справи, які місцевий господарський суд визнав встановленими, що призвело до ухвалення незаконного рішення та невідповідності висновків суду першої інстанції, фактичним обставинам справи. Скаржник наголошує, що факт порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства в частині забруднення та засмічення землі підтверджується зокрема актом позапланової перевірки №177/04 від 27.05.2020 року, актом відбору проб ґрунтів №19-05-2020 від 26.05.2020 року, протоколом вимірювань показників та властивостей ґрунтів №19-06-2020 від 04.06.2020 року. Позивач також звертає увагу, що пунктами 4.1., 5.1. Методики не передбачено, що для здійснення розрахунку розміру заподіяної шкоди необхідно застосовувати відомості з актів відбору проб відходів та протоколів вимірювання складу та властивостей відходів, що безпідставно не було враховано судом першої інстанції. Отже, на думку позивача, відповідач окрім власних припущень не надав місцевому господарському суду жодного письмового чи речового доказу, який би міг підтвердити факт протиправності дій посадових осіб позивача під час проведення позапланової перевірки. В той же час скаржник звертає увагу, що відповідно до норм чинного законодавства, предметом розгляду в господарських судах є спори, які пов`язані зі здійсненням господарської діяльності, а дослідження правомірності чи не правомірності дій суб`єкта владних повноважень під час реалізації своїх повноважень в порядку встановленого Законом та правомірність чи не правомірність винесення його посадовими особами відповідних процесуальних рішень не можуть бути предметом дослідження в рамках господарського судочинства, яке має інші завдання та мету. При цьому, відповідачем дії позивача в частині проведення позапланової перевірки, відбору ґрунтів, проведення розрахунку розміру заподіяної шкоди в порядку адміністративного судочинства не оскаржувались та протиправними не визнавались, рішень адміністративного суду, які набрали законної сили з даного предмету не має. Скаржник також звертає увагу, що місцевий господарський в оскаржуваному рішенні не наводить мотивів відступу від висновків зроблених Верховним Судом по справі №908/2961/20 від 14.12.2021 року, при цьому, позивач в суді першої інстанції посилався на зазначену постанову.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 27.06.2022 року сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Агрикова О.В., судді Чорногуз М.Г., Мальченко А.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2022 року відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Державної екологічної інспекції у Сумській області на рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року, витребувано з Господарського суду Сумської області матеріали справи №920/495/21.

Також, не погодившись із прийнятим рішенням, Сумська обласна прокуратура звернулася до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

Вимоги та доводи апеляційної скарги прокуратури мотивовані тим, що судом першої інстанції допущено неправильне застосування норм матеріального права, а викладені у рішенні суду першої інстанції висновки не відповідають встановленим обставинам справи, також порушені норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи унаслідок чого прийняте рішення є незаконним та підлягає скасуванню. Прокурор звертає увагу, що місцевим господарським судом неправильно застосовані норми матеріального права, які регламентують проведення розрахунку розмірів шкоди. Зокрема на думку прокурора в акті перевірки від 27.05.2020 року значення площі засмічених ділянок та висоти відходів згідно з вимогами п. 3.5.1. Методики застосовані при розрахунку об`єму відходів, отримані значення об`єму відходів у свою чергу відповідають застосованому при розрахунку розміру коефіцієнта засмічення земельної ділянки, який є елементом формули розміру шкоди внаслідок засмічення земель та передбачений додатком 5 до Методики. Прокурор наголошує, що відповідачем під час розгляду справи в суді першої інстанції не надано жодного доказу, який би спростовував законність дій Державної екологічної інспекції у Сумській області при проведенні позапланової перевірки від 27.05.2020 року. Крім того, прокурор звертає увагу, що дії позивача при проведенні позапланової перевірки відповідачем не оскаржені у встановлений законом спосіб, рішення суду про його скасування відсутні, унаслідок чого Акт проведення позапланової перевірки від 27.05.2020 року є законним, а викладені у ньому факти належно підтверджені у встановленому законодавством спосіб. При цьому прокурор звертає увагу, що законність дій Державної екологічної інспекції у Сумській області при проведенні позапланової перевірки від 27.05.2020 року могла бути оскаржена відповідачем в порядку адміністративного судочинства.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.07.2022 року відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Сумської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року, витребувано з Господарського суду Сумської області матеріали справи №920/495/21.

11.07.2022 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів з Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи №920/495/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.07.2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державної екологічної інспекції у Сумській області та апеляційної скарги Сумської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року у справі №920/495/21, об`єднано апеляційні скарги Державної екологічної інспекції у Сумській області та Сумської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року у справі №920/495/21 в одне апеляційне провадження та призначено розгляд справи на 14.09.2022 року.

05.09.2022 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Державної екологічної інспекції у Сумській області, позивача у справі надійшло клопотання про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні Господарського суду Сумської області.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 06.09.2022 року клопотання Державної екологічної інспекції у Сумській області про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в Господарському суді Сумської області задоволено.

14.09.2022 року через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів від Комунального підприємства "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради, відповідача у справі, надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому останній просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.09.2022 року розгляд справи №920/495/21 відкладено на 26.10.2022 року.

Судове засідання, призначене на 26.10.2022 року не відбулось у зв`язку з відсутністю електропостачання в будівлі суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.10.2022 року розгляд справи призначено на 30.11.2022 року.

В судовому засіданні 30.11.2022 року прокурор надав усні пояснення по справі, відповів на запитання суду, просив задовольнити апеляційні скарги. Представники позивача та відповідача в судове засідання не з`явились, про дату та час судового засідання повідомлені належним чином.

Згідно з п. 11, ст. 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Відповідно до п. 12, ст. 270 Господарського процесуального кодексу України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи те, що наявні матеріали справи є достатніми для всебічного, повного і об`єктивного розгляду справи, та зважаючи на обмежений процесуальний строк розгляду апеляційної скарги, а також повторну неявку сторін в судове засідання, судова колегія визнала за можливе розглянути апеляційну скаргу у відсутності представників позивача та відповідача.

Статтями 269 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм чинного законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційні скарги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи відповідно до паспорту місця видалення відходів №23 від 19.02.2009, місце знаходження полігону для складування твердих побутових відходів КП "Сумижилкомсервіс" СМР визначено с.д.34°55' 25"п.пі.50°43' 00", 2,3 км на північний захід від с. Братське та 3,5 км на південний захід від с. Кам`яне). (т.1, а.с. 55-67).

Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань основним видом господарської діяльності КП «Сумижилкомсервіс» Сумської міської ради (код ЄДРПОУ - 34328815) по КВЕД - 38.21 є оброблення та видалення безпечних відходів. (т.1, а.с. 80-83).

З матеріалів справи вбачається, що 08.11.2019 року КП «Сумижилкомсервіс» Сумської міської ради видано припис № 442/04 відповідно до якого містилось 4 (чотири) пункти вимог з різними строками їх усунення, зокрема, пункт 2 мав бути виконаний до - 11.11.2019 року, пункт 3 мав бути виконаний до - 01.03.2020 року та пункт 4 мав бути виконаний до - 01.05.2020 року. (т.1, а.с. 43-44).

Припис № 442/04 від 08.11.2019 року містить 4 пункти вимог з різними строками їх усунення, зокрема:

- п. 1 "забезпечити поводження з відходами, які приймаються КП "Сумижилкомсервіс" СМР відповідно до встановлених вимог законодавства" термін виконання до 01.12.2019 року та постійно;

- п. 2 "не допускати захоронення відходів на полігоні твердих побутових відходів міста Сум із перевищенням проектних показників" - термін виконання до 11.11.2019 року;

- п. 3 "встановити лічильник забору води на свердловині" термін виконання до 01.03.2020;

- п. 4 "забезпечення проведення заходів щодо здійснення контролю за дотриманням затверджених нормативів граничнодопустимих викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря" - термін виконання до 01.05.2020 року.

Як зазначає позивач попередня перевірка відповідача по контролю стану виконання припису № 442/04 від 08.11.2019 року була проведена в період з 14.04.2020 року по 15.04.2020 року.

Наказом №258-П від 26.05.2020 року «Про проведення позапланової перевірки» Державної екологічної інспекції у Сумській області вирішено провести позапланову перевірку КП «Сумижилкомсервіс» Сумської міської ради у термін з 26.05.2020 року по 27.05.2020 року задля контролю виконання припису №442/04 від 08.11.2019 року. (т.1, а.с. 20).

В матеріалах справи наявне направлення №245/04 від 26.05.2020 року на проведення позапланової перевірки додержання вимог природоохоронного законодавства КП «Сумижилкомсервіс» Сумської міської ради. (т.1, а.с. 21).

В ході проведення у період 26.05.2020 року - 27.05.2020 року позапланової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у діяльності комунального підприємства "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради встановлено факт експлуатації полігону твердих побутових відходів міста Суми (Сумська область, Краснопільський район (на північний захід від с.Братське та на південний захід від с.Кам`яне) порушення вимог природоохоронного законодавства, в тому числі не забезпечується поводження з відходами, які приймаються на КП "Сумижилкомсервіс" відповідно до встановлених вимог.

В матеріалах справи наявний акт позапланової перевірки № 177/04 від 27.05.2020 року. (т.1, а.с. 22-31).

Листом від 27.05.2020 року позивач запропонував відповідачу визначити відповідальну особу за вказане в акті перевірки правопорушення та забезпечити її явку в інспекцію об 11:00 09.06.2020 року для надання пояснень. (т.1, а.с. 32).

Зі змісту акту позапланової перевірки № 177/04 від 27.05.2020 року, а саме розділу (Опис виявлених порушень) вбачається, що зафіксований факт здійснення відповідачем забруднення 5 (п`яти) земельних ділянок петролейним ефіром, нафтопродуктами, амонієм, нітратами, сульфатами, хлоридами та фосфором загальною площею - 461 м2 та факт засмічення 3 (трьох) земельних ділянок, що призвело до їх забруднення загальною площею - 421 м2 , що є порушенням вимог ст. 17 Закону України «Про відходи», ст.ст. 91, 96, 167 Земельного кодексу України, ст. 35 Закону України «Про охорону земель». (т.1, а.с. 28-30).

Також, як зазначає прокурор за результатами позапланової перевірки зокрема, встановлено забруднення наступних земельних ділянок:

- земельна ділянка № 1, яка розташована в районі кутової частини котловану другої черги шостого сектору за огороджувальною дамбою площею 187 m2, висота відходів становить 0,2 м;

- земельна ділянка №2, яка розміщена на території господарського двору за металевим гаражем (між дамбою та ангаром) виявлено засмічення земельної ділянки площею 120 m2, висота відходів становить 0,2 м;

- земельна ділянка №5, яка розміщена із зовнішньої сторони огороджувальної дамби напроти ям Беккері засмічення земельної ділянки площею 114 m2, висота відходів становить 0,2 м;

- земельна ділянка №3, яка розміщена на території господарського двору, ліворуч від в`їзду на територію полігону, на відстані 7 м від оглядової ями твердих побутових відходів міста Суми КП "Сумижилкомсервіс" СМР засмічення земельної ділянки площею 27,5 m2, висота відходів становить 0,2 м

- земельна ділянка №4, яка розміщена на території господарського двору, ліворуч від в`їзду на територію полігону, на відстані 15 м від оглядової ями твердих побутових відходів міста Суми КП "Сумижилкомсервіс" СМР, засмічення земельної ділянки площею 12,5 m2, висота відходів становить 0,2 м;

- земельна ділянка №1, яка розташована в районі кутової частини котловану другої черги шостого сектору за огороджувальною дамбою площею 187 m2, об`ємом відходів 37,4 m3;

- земельна ділянка №2, яка розміщена на території господарського двору за металевим гаражем (між дамбою та ангаром) виявлено засмічення земельної ділянки площею 120 m2, об`ємом відходів 24 m3;

- земельна ділянка №3, яка розміщена із зовнішньої сторони огороджувальної дамби напроти ям Беккері засмічення земельної ділянки площею 114 m2, об`ємом відходів 22,8 m3.

В матеріалах справи наявний акт відбору проб ґрунтів №19-05-2020 від 26.05.2020 року. (т.1, а.с. 52).

Крім того, в матеріалах справи також наявний протокол №19-06-2020 вимірювання показників складу та властивостей ґрунтів від 04.06.2020 року. (т.1, а.с. 45-46).

Отже, відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 25.04.2007 року №422/13689 та затверджена Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.2007 року №149, на підставі акту перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства в КП "Сумижилкомсервіс" №177/04 від 27.05.2020 року Державної екологічної інспекції у Сумській області, акту відбору проб ґрунтів від 26.05.2020 №19-05- 2020 року та протоколу №19-06-2020 вимірювань показників складу та властивостей ґрунтів від 04.06.2020 року Державною екологічною інспекцією у Сумській області здійснено розрахунок розміру шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням вказаних земельних ділянок КП "Сумижилкомсервіс" СМР.

Як вбачається із розрахунку визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства КП "Сумижилкомсервіс" загальна сума шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням вказаних земельних ділянок КП "Сумижилкомсервіс" СМР складає 287 592, 22 грн. (т.1, а.с. 33-42).

22.06.2020 року Державною екологічною інспекцією у Сумській області на адресу КП "Сумижилкомсервіс" СМР надіслано претензію про сплату в доход місцевого бюджету Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області 287 592 грн. 22 коп. шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням вищевказаних земельних ділянок. (т.1, а.с. 69-70).

Прокурор зазначає, що відповідач на претензію не відреагував, збитки не погасив, що останнім не спростовано.

Колегія суддів, дослідивши матеріали справи, перевіривши застосуванням судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права встановила наступне.

Причиною виникнення спору у дійсній справі стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для стягнення 287 592, 22 грн. шкоди, спричиненої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 13 Конституції України земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави (ст. 16 Конституції України).

Відповідно до ст.ст. 66, 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються, зокрема, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", Законом України "Про відходи", Законом України "Про охорону земель", Земельним кодексом України, а також іншим спеціальним законодавством.

Згідно з ч. 3 ст. 16 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» до повноважень центрального органу виконавчої влади, який забезпечує реалізацію державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, належить, зокрема контроль за додержанням органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування, фізичними та юридичними особами вимог законодавства України про охорону земель.

У зв`язку з цим, органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у спірних правовідносинах є Державна екологічна інспекція у Сумській області.

За змістом ч. 1 ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище, як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» заходи державного нагляду (контролю) - це планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. (ч. 6 ст. 7 вказаного Закону).

Як вже було вище зазначено, що в період з 26.05.2020 року по 27.05.2020 року було проведено позапланову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства КП "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради за результатами якої було складено акт позапланової перевірки № 177/04 від 27.05.2020 року. (т.1, а.с. 22-31).

При цьому колегія суддів зазначає, що питання порушення позивачем вимог порядку проведення планових або позапланових заходів державного нагляду (контролю) дотримання вимог природоохоронного законодавства суб`єктами господарювання, не стосується предмету спору та не належить до кола обставин, з`ясування яких необхідне для правильного вирішення справи, тобто не входить до предмету доказування у даній справі.

Частинами 1, 2, ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.

У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони : на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано та інші.

Пунктом 1 ч.І ст. 19 Кодексу адміністративного судочинства України передбачається, що юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема: спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), д|й чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.

Частиною 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відтак, з аналізу вказаних норм права можна дійти висновку про те, що предметом розгляду в господарських судах є спори, які пов`язані зі здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду.

При цьому відповідно до вимог ст. 20 ГПК України (предметна та суб`єктна юрисдикція господарських судів) не є предметом розгляду в порядку господарського судочинства встановлення факту правомірності чи неправомірності дій суб`єкта владних повноважень під час реалізації ним своїх повноважень (здійснення перевірки та оформлення її результатів), які вирішуються відповідно до вимог Кодексу адміністративного судочинства України, що безпідставно не було враховано судом першої інстанції та порушено вимоги ст. 20 ГПУ України.

Отже, колегія суддів зазначає, що дослідження правомірності чи неправомірності дій суб`єкта владних повноважень (Державної екологічної інспекції у Сумській області) під час реалізації своїх повноважень в порядку встановленому Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» та правомірність чи неправомірність винесення його посадовими особами відповідних процесуальних рішень - не можуть бути предметом дослідження в рамках господарського судочинства, яке має інші завдання та мету.

В той же час, відповідачем дії позивача в частині проведення позапланової перевірки, відбору пробу ґрунтів, проведення розрахунку розміру заподіяної шкоди в порядку адміністративного судочинства не оскаржувались та протиправними не визнавались, рішень адміністративного суду, які набрали законної сили з даного предмету не має.

Аналогічні правові висновки були зроблені Верховним Судом по справі № 908/2961/20 від 14.12.2021 року.

Однак, місцевим господарським судом не було враховано зазначеного вище, чим порушено норми процесуального права.

Відповідно до ст. 56 Закону України "Про охорону земель" юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Приписами ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (ч.1). Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (ч.4).

Частиною першою статті 69 вказаного Закону визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Шкода заподіяна земельним ресурсам розраховується на підставі Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 25.04.2007р. під № 422/13689, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 04.04.2007р. №149 (далі - Методика).

Відповідно до Методики, в наслідок забруднення та засмічення земельних ділянок спричинена шкода, загальним розміром - 287 592 грн. 22 коп.

Факт порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства в частині забруднення та засмічення землі підтверджується : актом позапланової перевірки № 177/04 від 27.05.2020 року, актом відбору проб ґрунтів від 26.05.2020 року № 19-05-2020, протоколом вимірювань показників та властивостей ґрунтів від 04.06.2020 року № 19-06-2020.

Окрім того, колегія суддів звертає увагу, що позапланова перевірка в період з 26.05.2020 року по 27.05.2020 року здійснювалась позивачем по стану контролю виконання раніше наданого припису № 442/04 від 08.11.2019 року, тобто вказана перевірка здійснювала стан виконання пунктів припису, що спростовує позицію суду першої інстанції та відповідача про незаконність підстав для здійснення позапланової перевірки та повторності її проведення.

Також, колегія суддів звертає увагу, що нормативні документи з відбору проб ґрунтів, вказані в акті відбору проб, у тому числі ДСТУ ГОСТ 17.4.3.01:2019 «Охорона довкілля. Якість ґрунту. Загальні вимоги до відбирання проб», ДСТУ ГОСТ 17.4.4.02:2019 «Охорона довкілля. Якість ґрунту. Методи відбирання та підготування проб для хімічного, бактеріологічного, гельмінтологічного аналізу» на які посилається відповідач та суд першої інстанції - взагалі не містять вимоги щодо необхідності процедур зважування відібраної проби ґрунту, призначеної для подальшого хімічного аналізу, що було не враховано судом першої інстанції.

Відповідно до п.5.3 ДСТУ ГОСТ 17.4.4.02:2019 для хімічного аналізу об`єднану пробу складають не менше ніж з п`яти точкових проб, при цьому об`єднана проба має бути не менше 1 кг. При цьому, маса відібраної проби ґрунту не враховується при подальших вимірюваннях.

Як вбачається з акту відбору проб ґрунтів від 26.05.2020 року № 19-05-2020 на всіх 5 (п`яти) відібраних пробах ґрунту зазначається, що маса проби складає - 1 кг, що відповідає вимогам п.5.3 ДСТУ ГОСТ 17.4.4.02:2019, чого місцевим господарським судом не було враховано.

Також, зі змісту акту відбору проб ґрунтів від 26.05.2020 року № 19-05-2020 вбачається, що в межах перевірки були відібрані проби з 5 окремих земельних ділянок, дві (1 та 5 проби) з яких знаходяться на території, прилеглої до полігону, за огороджувальною дамбою полігона, а три (2, 3 та 4 проби) знаходяться на території господарського двору полігону, (та фонова проба).

Також, відповідно до підпунктів 4, 5, 6 пункту 4 «Паспорт проби» Акту відбору від 26.05.2020 № 19-05-2020, для кожної ділянки закладалась одна пробна площадка (величини площі земельної ділянки та площі пробної площадки рівні). Площа кожної закладеної пробної площадки менше 1 га (10000 м2), на кожній пробній площадці відібрано не менше одної об`єднаної проби, що відповідає вимогам п.5.1 ДСТУ ГОСТ 17.4.3.01:2019.

Отже, колегія суддів зазначає, що відповідно до акту відбору від 26.05.2020 року № 19-05-2020, в межах перевірки були відібрані 5 об`єднаних проб з 5 окремих земельних ділянок (дві ділянки площею 187 м2 та 114 м2 (1 та 5 проби) з яких знаходяться на території, прилеглої до полігону, за огороджувальною дамбою полігона та три ділянки площею 120 м2, 27,5 м2, 12,5 м2 (2, 3 та 4 проби) знаходяться на території господарського двору полігону, та фонова проба, що відповідно зафіксовано в підпункті 6 пункту 4 «Паспорт проби» Акту відбору проб ґрунту від 26.05.2020 року № 19-05- 2020).

Відповідно до вимог пунктів 5.2, 5.3. ДСТУ ГОСТ 17.4.4.02:2019 (ГОСТ 17.4.4-02-2017, ШТ) Охорона довкілля. Якість ґрунту. Методи відбирання та підготування проб для хімічного, бактеріологічного, гельмінтологічного аналізу - об`єднану пробу складають шляхом змішування точкових проб, відібраних з відповідної пробної площадки. Для хімічного аналізу об`єднану пробу складають не менше ніж з п`яти точкових проб, відібраних з однієї пробної площадки. Маса об`єднаної проби повинна бути не менше - 1 кілограму, що фактично і було виконано посадовими особами позивача та відповідає вимогам вище зазначених актів.

Отже, місцевий господарський суд необґрунтовано дійшов висновку, що акт відбору про ґрунтів не містить інформації стосовно точної величин маси відібраної проби ґрунту.

Також, колегія суддів звертає увагу, що Державна екологічна інспекція України наказом № 41 від 28.01.2019 року уповноважила Державну екологічну інспекцію у Сумській області (підрозділ, який проводить вимірювання - відділ інструментально-лабораторного контролю) на проведення вимірювань, не пов`язаних з оцінкою відповідності продукції, процесів та послуг, у сфері законодавчо регульованої метрології під час контролю стану навколишнього природного середовища згідно з галуззю уповноваження. Встановлено термін уповноваження з 28 січня 2019 року по 27 жовтня 2020 року (копія уповноваження відділу наявна в матеріалах справи). (т.2, а.с. 6).

Зазначене підтверджує наявність повноважень у Державної екологічної інспекції у Сумській області на здійснення інструментально-лабораторних вимірювань, що говорить про допустимості протоколу вимірювань показників та властивостей ґрунтів від 04.06.2020 року № 19-06-2020.

Щодо розміру збитків за засмічення земельної ділянки, який був розрахований відповідно до Методики визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 27.10.1997р. №171 (далі Методика), за формулою 6: РШЗ = АхБх ГОЗ х ПДЗ х КЗЗ х КНВ х КЕГ, де КЗЗ зокрема, коефіцієнт засмічення земельної ділянки, що характеризує ступінь засмічення її відходами, який визначається за додатком 6, колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до приписів п.3.5. Методики при виявленні засмічення визначаються на місці обсяги засмічення відходами та інші показники, які необхідні для визначення розмірів шкоди, а пунктом 3.5.1. Методики передбачено, що об`єм відходів (м3), що спричинили засмічення, встановлюють за об`ємними характеристиками цього засмічення через добуток площі засмічення земельної ділянки та товщини шару цих відходів. Товщину шару відходів ділянки визначають вимірюванням.

Також пунктом 4.1. Методики встановлено що, розмір шкоди внаслідок забруднення земель обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення земель.

В свою чергу відповідно до п. 5.1. розміри шкоди внаслідок засмічення земель обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення земель.

Отже, колегія суддів звертає увагу, що пунктами 4.1., 5.1. Методики не передбачається, що для здійснення розрахунку розміру заподіяної школи необхідно застосовувати відомості з актів відбору проб відходів та протоколів вимірювання складу та властивостей відходів, що не було враховано судом першої інстанції.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що в акті позапланової перевірки № 177/04 від 27.05.2020 року вказано, що висота однієї засміченої земельної ділянки складає - 0,3 м., на решті земельних ділянок висота відходів становить - 0,2 м.

В той же час, колегія суддів зазначає, що формула (6) Методики у своєму змісті не містить коефіцієнту - який відповідає за показник товщина шару відходів чого не було враховано судом першої інстанції.

Також, у матеріалах справи відсутнє будь-яке листування з боку відповідача, адресоване позивачу, стосовно повторного проведення обстеження земельної ділянки, повторного відбору проб ґрунтів, проведення обстеження позивачем з порушенням законодавства тощо.

Отже, беручи до уваги вищезазначене, колегія суддів дійшла висновку, що матеріалами справи доведено факт порушення відповідачем природоохоронного законодавства, заподіяння відповідачем шкоди, її розмір, причинно-наслідковий зв`язок між ними, а вина відповідача у вчиненні правопорушення підтверджується наявними у справі доказами у сукупності.

Враховуючи у даному випадку сукупність встановлених вище обставин, підтверджених відповідними доказами, наявними в матеріалах справи, з огляду на положення ст.ст.74-80, 86 ГПК України, колегія суддів дійшла висновку про наявність достатніх правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до п. 7, ч. 3, ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Згідно з п. 4, ч. 1, ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

З урахуванням викладеного, з відповідача підлягає до стягнення 287 592, 22 грн. завданої шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення та засмічення земельних ділянок, з подальшим перерахуванням 86 277,67 грн. (30%) - до спеціального фонду Державного бюджету України; 57 518,44 грн. (20%) - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради; 143 796,11 грн. (50%) - до спеціального фонду місцевого бюджету Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області.

Колегія суддів вважає, що при прийнятті оскаржуваного рішення судом першої інстанції мало місце неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи, тому рішення господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року у справі № 920/495/21 підлягає скасуванню з прийняттям нового рішення про задоволення позовних вимог в повному обсязі.

Враховуючи вимоги, викладені в апеляційних скаргах, скарги Державної екологічної інспекції у Сумській області та Сумської обласної прокуратури підлягають задоволенню.

Відповідно до ч. 2 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині.

Відповідно до ч.1 ст.277 ГПК України, підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Судовий збір за розгляд справи в суді першої та апеляційної інстанції підлягає розподілу пропорційно розміру задоволених позовних вимог в порядку ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 129, 269, п. 2 ч. 1 ст. 275, 282, 284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційні скарги Державної екологічної інспекції у Сумській області та Сумської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року у справі №920/495/21 задовольнити.

2. Рішення Господарського суду Сумської області від 07.06.2022 року у справі № 920/495/21 скасувати та прийняти нове рішення, яким:

« 1. Позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

2. Стягнути з Комунального підприємства "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради (40031, м. Суми, вул. Романа Атаманюка, 49А, ) 287 592 (двісті вісімдесят сім тисяч п`ятсот дев`яносто дві гривні) 22 коп. завданої шкоди навколишньому природному середовищу внаслідок забруднення та засмічення земельних ділянок, зарахувавши вказані кошти на рахунок (код - 24062100, р/р UА 018520, код ЄДРПО-379700621, Казначейство України (ЄАП) з подальшим перерахуванням 86 277,67 грн. (30%) - до спеціального фонду Державного бюджету України; 57 518,44 грн. (20%) - до спеціального фонду обласного бюджету Сумської обласної ради; 143 796,11 грн. (50%) - до спеціального фонду місцевого бюджету Верхньосироватської сільської ради Сумського району Сумської області.

3. Стягнути з Комунального підприємства "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради (40031, м. Суми, вул. Романа Атаманюка, 49А, ) на користь Сумської обласної прокуратури (отримувач Сумська обласна прокуратура, код 03527891, UA00002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) судовий збір за подання позовної заяви в розмірі 4 313 (чотири тисячі триста тринадцять гривень) 88 коп.».

3. Стягнути з Комунального підприємства "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради (40031, м. Суми, вул. Романа Атаманюка, 49А, ) на користь Сумської обласної прокуратури (отримувач Сумська обласна прокуратура, код 03527891, UA00002983 в ДКСУ у м. Київ, МФО 820172) судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 6 470 (шість тисяч чотириста сімдесят гривень) 82 коп.

4. Стягнути з Комунального підприємства "Сумижилкомсервіс" Сумської міської ради (40031, м. Суми, вул. Романа Атаманюка, 49А, ) на користь Державної екологічної інспекції у Сумській області (40009, м. Суми, вул. Першотравнева, 29, ) судовий збір за подання апеляційної скарги в розмірі 6 470 (шість тисяч чотириста сімдесят гривень) 82 коп.

5. Видачу наказів на виконання цієї постанови доручити Господарському суду Сумської області.

6. Повернути до Господарського суду Сумської області матеріали справи №920/495/21.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та в строк передбаченими ст.ст. 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 30.11.2022 року.

Головуючий суддя О.В. Агрикова

Судді А.О. Мальченко

М.Г. Чорногуз