ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2022 р. Справа № 914/3149/21

Західний апеляційний господарський суд, в складі колегії:

Головуючого (судді-доповідача) Якімець Г.Г.,

Суддів: Бойко С.М., Бонк Т.Б.,

за участю секретаря судового засідання Кришталь М.Б.,

та представників сторін:

від позивача Мандер М.О. (в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням системи EasyCon)

від відповідача (скаржника) Мельник А.І.

розглянувши апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю Сервіскотломонтаж-Львів, б/н та б/н

на рішення Господарського суду Львівської області від 01 серпня 2022 року (підписане 08.08.2022 року) суддя Гоменюк З.П.

у справі №914/3149/21

за позовом Комунального підприємства Вінницької міської ради Вінницяміськтеплоенерго, м. Вінниця

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю Сервіскотломонтаж-Львів, м. Львів

про стягнення 989 152,95 грн.

в с т а н о в и в :

19 жовтня 2021 року Комунальне підприємство Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» звернулося до Господарського суду Львівської області з позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів» про стягнення 989 152,95 грн.

Поряд з тим, відповідачем подано клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій до 989,15 грн.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 01 серпня 2022 року у справі №914/3149/21 позов задоволено в повному обсязі: присуджено до стягнення з відповідача на користь позивача 989 152,95 грн. неустойки.

Рішення суду мотивоване тим, що матеріалами справи підтверджується невиконання підрядником умов договору про закупівлю, що у подальшому стало причиною для замовника звернутися до АТ «Банк Січ», як гаранта, для виплати коштів за банківською гарантією у розмірі 86 013,30 грн (5% від ціни договору), якими забезпечувалося виконання умов договору. Поряд з тим, суд встановив, що умовами договору про закупівлю №638-21/15 від 24 червня 2021 року сторони визначили, що отримання замовником забезпечення виконання умов договору, тобто виплати банківської гарантії, не звільняє підрядника від виконання договору та від відповідальності, що ним передбачена, а за порушення строків виконання робіт за договором встановлено обов`язок підрядника сплатити на користь замовника пеню та штраф. Відтак, суд вважав доведеними вимоги позивача про стягнення з відповідача неустойки, у зв`язку з невиконанням останнім своїх зобов`язань за договором. Суд відхилив доводи відповідача щодо неможливості ним своєчасно виконати взяті на себе зобов`язання перед КП Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» через, у свою чергу, недобросовісне виконання обов`язків контрагентом відповідача з поставки обладнання Приватним підприємством «Науково-виробничою фірмою «Ергомера-Інвест», оскільки, у договорі про закупівлю сторони погодили, що: забезпечення робіт матеріалами та устаткуванням здійснює підрядник, за включенням матеріалів, що надаються замовником (п.6.1); підрядник має право залучати до виконання робіт субпідрядників (п.7.1); у випадку залучення підрядником до виконання робіт субпідрядників, підрядник залишається відповідальним перед замовником за результат їхньої роботи (п.7.3).

Крім цього, місцевий господарський суд відхилив клопотання відповідача про зменшення розміру неустойки, оскільки, наведені ним у заяві доводи нічим не підтверджують реальну неспроможність у подальшому провести відповідні розрахунки з позивачем, таке клопотання ґрунтується лише на міркуваннях відповідача та не підтверджується належними доказами. Суд погодився із покликанням позивача на п.16.2 укладеного між сторонами договору, який передбачає відповідальність за неналежне виконання зобов`язань, та твердженням про те, що відповідач погодився з умовами договору, підписавши такий.

Не погоджуючись з рішенням місцевого господарського суду, відповідач Товариство з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів» звернувся до Західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Львівської області від 01 серпня 2022 року у справі №914/3149/21 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Зокрема, зазначає, що враховуючи ту обставину, що позивач не передав відповідачу майданчик для виконання робіт, вважає скерування претензії та нарахування і стягнення неустойки за нібито порушення умов договору неправомірним та передчасним. Також не погоджується із висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні клопотання про зменшення неустойки, зокрема, зазначає, що відповідач вживав всіх можливих заходів для виконання умов договору про закупівлю, а затримка з виконанням робіт за договором зумовлена неналежним виконанням контрагентом відповідача Приватним підприємством «Науково-виробнича фірма «Ергомера Інвест» своїх зобов`язань щодо поставки обладнання, необхідного для виконання договору. Апелянт наголошує на відсутності його вини у невиконанні своїх зобов`язань за договором. Також скаржник зазначає, що заявлена до стягнення неустойка є надмірною, враховуючи причини невиконання відповідачем зобов`язань, а також наголошує, що позивачем не доведено понесення ним збитків, у зв`язку з таким невиконанням. Крім цього, вказує на сплату позивачу коштів в межах банківської гарантії від 22 червня 2021 року, що мало б слугувати покриттям збитків для останнього, у разі понесення таких. Враховуючи наведене, скаржник просить у випадку задоволення позову зменшити розмір неустойки до 989,15 грн.

У відзиві на апеляційну скаргу позивач просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення без змін. Зокрема, зазначає, що твердження скаржника про те, що позивач не передав йому майданчик для виконання робіт, не відповідає дійсності, оскільки 24 червня 2021 року на адресу підрядника направлено заявку про готовність майданчика з 29 червня 2021 року та необхідність виконання робіт, а також 06 липня 2021 року на адресу підрядника повторно направлено лист про необхідність виконання робіт. Поряд з цим, вважає безпідставним посилання скаржника на невиконання зобов`язань ПП НВФ «Ергомера-Інвест», оскільки останнє не є стороною договору та договором не врегульовано питання зобов`язань такого підприємства перед підрядником. Також позивач вважає безпідставним клопотання відповідача про зменшення розміру неустойки, оскільки вважає, що підстави для цього відсутні, у невиконанні зобов`язання винен відповідач, відтак останній зобов`язаний сплатити на користь позивача передбачену договором неустойку. При цьому, вказує, що сплата відповідачем коштів за банківською гарантією не впливає на обов`язок відповідача сплатити неустойку.

Судові засідання в апеляційному суді, за клопотанням позивача та на підставі відповідних ухвал суду, проводились в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням системи «EasyCon».

Представник відповідача (скаржника) в судовому засіданні вимоги апеляційної скарги підтримав, просив задоволити в повному обсязі: скасувати рішення Господарського суду Львівської області від 01 серпня 2022 року у справі №914/3149/21 та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі, з підстав, наведених в апеляційній скарзі. Поряд з тим, у випадку задоволення позову, просив задоволити клопотання про зменшення розміру штрафних санкцій.

Представник позивача в судовому засіданні проти вимог апеляційної скарги заперечив, просив оскаржуване рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення, з підстав, наведених у відзиві на апеляційну скаргу.

Західний апеляційний господарський суд, заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши доводи апеляційної скарги, дослідивши наявні докази по справі, вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного:

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, 24 червня 2021 року за результатами спрощеної закупівлі UA-2021-05-26-009677-b ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Реконструкція вузла обліку теплової енергії від котельні по вул. Магістратська, 2, у м. Вінниця» між Комунальним підприємством Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» (в тексті договору замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів» (в тексті договору підрядник) укладено договір про закупівлю №638-21/15, відповідно до умов якого, а саме: п.1.1 замовник доручає, а підрядник забезпечує, відповідно до Робочого проекту ПР2323ЕУС125 та умов цього договору, проведення робіт (послуг) з реконструкції вузла обліку теплової енергії від котельні по вул. Магістратська, 2 в м. Вінниця, визначеного п.1.2 договору.

Пунктом 1.2 Договору передбачено роботи (послуги) з монтажу та наладки вузла обліку теплової енергії, відповідно до Робочого проекту.

Склад та обсяги робіт, що доручаються до виконання підряднику, визначені у Робочому проекті та у Додатках, які є невід`ємною частиною Договору.

Згідно з п.п.2.1, 2.2 Договору підрядник розпочне виконання робіт відповідно до Заявки і завершить виконання робіт протягом 20 календарних днів з моменту укладання договору та передачі майданчика для виконання робіт. Строки виконання робіт можуть змінюватися із внесенням відповідних змін у Договір.

Відповідно до п.3.1 Договору ціна останнього визначається на основі Договірної ціни, що є невід`ємною частиною договору, і складає: 1 433 555 грн., без ПДВ, крім того, ПДВ (20%) 286 711 грн., всього з ПДВ: 1 720 266 грн.

У п.9.1 Договору сторони погодили, що замовник передасть підряднику будівельний майданчик та всю дозвільну документацію протягом 10-ти календарних днів з дня підписання договору.

Під час укладання договору підрядник повинен надати замовнику забезпечення виконання цього договору у вигляді оригіналу банківської гарантії в розмірі 5% від вартості договору (п.15.1 Договору).

Згідно з п.15.2 Договору строк дії забезпечення виконання договору відповідає строку дії договору. Банківська гарантія може використовуватися замовником для стягнення штрафних санкцій з підрядника, у разі порушення останнім умов договору.

Отримання замовником забезпечення виконання умов договору не звільняє підрядника від виконання договору та від відповідальності, що ним передбачено (п.15.4 Договору).

Відповідно до п.16.2 Договору у разі порушення встановленого умовами договору строку виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,5% ціни прострочених зобов`язань за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково сплачує штраф у розмірі 14% від вказаної ціни.

Згідно з п.п.18.1 та 18.2 Договору останній набуває чинності з моменту його укладення та діє до 31 грудня 2021 року, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань за договором. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

22 червня 2021 року Акціонерним товариством «Банк Січ» видано банківську гарантію №202690/19-102/67 на суму 86 013,30 грн. як забезпечення виконання договору про закупівлю. Банк, як гарант, взяв на себе безвідкличні та безумовні зобов`язання відшкодувати на рахунок бенефіціара (КП Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго») кошти у сумі забезпечення виконання договору 86 013,30 грн., протягом 5-ти банківських днів з дати отримання оригіналу належно представленої письмової вимоги, в якій буде зазначено, що принципал (ТОВ «Сервіскотломонтаж-Львів») не виконав та/або неналежно виконав (як повністю так і частково) свої зобов`язання за договором.

29 червня 2021 року позивач надіслав на адресу відповідача заявку вих.№15/1983 від 24.06.2021, у якій просив останнього з 29 червня 2021 року розпочати виконання робіт по встановленню вузлів обліку теплової енергії на котельні по вулиці Магістратська, 2, згідно договору про закупівлю №638-21/15 від 24.06.2021. Вказана заявка отримана відповідачем 03 липня 2021 року.

07 липня 2021 року позивач надіслав відповідачу лист за вих.№15/2082 від 06.07.2021, в якому зазначив про необхідність початку виконання робіт згідно договору про закупівлю №638-21/15 від 24.06.2021 та закінчити роботи до 18 липня 2021 року.

Згідно з вимогою вих.№05/2292 від 26 липня 2021 року КП Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» звернулося до АТ «Банк Січ» щодо виплати коштів, відповідно до банківської гарантії у розмірі 86 013,30 грн., оскільки ТОВ «Сервіскотломонтаж-Львів» не розпочало виконання робіт відповідно до заявки та не завершив такі протягом 20 календарних днів з моменту укладення договору та передачі майданчика для виконання робіт.

05 серпня 2021 року Акціонерне товариство «Банк Січ» перерахувало на рахунок КП Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» кошти у розмірі 86 013,30 грн. за банківською гарантію №202690/19-102/67, що підтверджується платіжним дорученням №55980 від 05 серпня 2021 року.

16 серпня 2021 року позивач надіслав відповідачу претензію за вих.№05/2457 від 12.08.2021 щодо неналежного виконання умов договору про закупівлю №638-21/15 від 24 червня 2021 року, в якій повідомив про нарахування відповідачу пені за період з 19 липня по 12 серпня 2021 року в сумі 215 033,25 грн., яку просив сплатити протягом 7-ми календарних дні з дня отримання претензії.

У відповіді на претензію від 26 серпня 2021 року відповідач повідомив, що ситуація, яка склалася щодо укладеного сторонами договору, зумовлена неналежним виконанням контрагентом відповідача своїх зобов`язань щодо поставки обладнання (теплолічильника «Ергомера»), необхідного для виконання договору про закупівлю та не ділову поведінку контрагента. Разом з тим, підрядник повідомив, що вживає заходів для отримання вказаного обладнання та виконання робіт за договором, у зв`язку з чим, просив позивача утриматися від будь-яких дій щодо нарахування штрафних санкцій.

У жовтні 2021 року Комунальне підприємство Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» звернулося до суду з цим позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів» 989 152,95 грн., з яких: 748 315,71 грн. пеня та 240 837,24 грн. штраф.

Як зазначалося вище, рішенням місцевого господарського суду позовні вимоги задоволено в повному обсязі, поряд з цим, суд дійшов висновку про відсутність підстав для зменшення розміру неустойки та присудив до стягнення таку з відповідача на користь позивача у розмірі, заявленому позивачем у позовній заяві, проте, колегія суддів частково не погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на наступне:

Статтею 11 ЦК України встановлено, що підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Відповідно до ст.626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, а у відповідності до ст.629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

За договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч.ч.1, 2 ст.837 ЦК України).

В силу положень ст.526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 530 ЦК України визначено, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Поряд з тим, боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом (ч.2 ст.612 ЦК України).

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст.611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Частиною 1 ст.230 ГК України передбачено, що штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

У ч.6 ст.231 ГК України передбачено, що штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

Згідно з ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов`язання може забезпечуватися, серед іншого, неустойкою, гарантією.

Статтею 549 ЦК України встановлено, що неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Поряд з тим, за гарантією банк, інша фінансова установа, страхова організація (гарант) гарантує перед кредитором (бенефіціаром) виконання боржником (принципалом) свого обов`язку. Гарант відповідає перед кредитором за порушення зобов`язання боржником (ст.560 ЦК України).

В силу ч.1 ст.563 ЦК України у разі порушення боржником зобов`язання, забезпеченого гарантією, гарант зобов`язаний сплатити кредиторові грошову суму відповідно до умов гарантії.

У п.16.2 Договору сторони погодили, що у разі порушення встановленого умовами договору строку виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,5% ціни прострочених зобов`язань за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково сплачує штраф у розмірі 14% від вказаної ціни.

Відтак, враховуючи невиконання відповідачем своїх зобов`язань за договором про закупівлю, позивач нарахував останньому відповідно до п.16.2 Договору, 989 152,95 грн. неустойки, з яких: 748 315,71 грн. пеня та 240 837,24 грн. штраф.

Судом встановлено, що розрахунки сум пені і штрафу, виконані позивачем, є арифметично правильними.

Поряд з тим, як зазначалося вище, відповідач звертався до суду першої інстанції з клопотанням про зменшення розміру неустойки.

Так, частиною 1 ст.233 ГК України передбачено, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу.

Згідно з ч.3 ст.551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Правовий аналіз наведених вище норм свідчить про те, що вони не є імперативними та застосовуються за визначених умов та на розсуд суду.

При цьому, ні у зазначеній нормі, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.

Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу; ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам, поведінки винної особи (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідки) тощо.

Разом з цим, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки (штрафу, пені) є правом суду, за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки (штрафу, пені).

Водночас, висновок суду щодо необхідності зменшення розміру пені, який підлягає стягненню з відповідача, повинен ґрунтуватися, крім викладеного, також на загальних засадах цивільного законодавства, якими є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (п.6 ч.1 ст.3 ЦК України) (вказана правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12 грудня 2018 року у справі №921/110/18).

Застосування господарських санкцій повинно гарантувати захист прав і законних інтересів громадян, організацій та держави, в тому числі відшкодування збитків учасникам господарських відносин, завданих внаслідок правопорушення, та забезпечувати правопорядок у сфері господарювання (ч.2 ст.216 ГК України).

Згідно з ч.ч.1,2 ст.217 ГК України господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

Господарські санкції, що встановлюються відповідно до договору чи закону за несвоєчасне виконання зобов`язання, спрямовані передусім на компенсацію кредитору майнових втрат, яких він зазнає внаслідок несвоєчасного здійснення з ним розрахунку з боку боржника. Такі санкції не можуть розглядатися кредитором як спосіб отримання доходів, що є більш вигідним порівняно з надходженнями від належно виконаних господарських зобов`язань.

Верховний Суд вже неодноразово наголошував у своїх постановах, що визначення конкретного розміру, на який зменшуються належні до сплати штрафні санкції, належить до дискреційних повноважень суду. При цьому, реалізуючи свої дискреційні повноваження, які передбачені статтями 551 Цивільного кодексу України та 233 Господарського кодексу України щодо права зменшення розміру належних до сплати штрафних санкцій, суд, враховуючи загальні засади цивільного законодавства, передбачені статтею 3 Цивільного кодексу України (справедливість, добросовісність, розумність) має забезпечити баланс інтересів сторін, та з дотриманням правил статті 86 Господарського процесуального кодексу України визначати конкретні обставини справи (як-то: ступінь вини боржника, його дії щодо намагання належним чином виконати зобов`язання, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, дії/бездіяльність кредитора тощо), які мають юридичне значення, і з огляду на мотиви про компенсаційний, а не каральний характер заходів відповідальності з урахуванням встановлених обстави справи не допускати фактичного звільнення від їх сплати без належних правових підстав.

Так, судом встановлено, що затримка з виконання робіт за договором зумовлена неналежним виконанням контрагентом відповідача ПП «Науково-виробнича фірма «Ергомера Інвест» своїх зобов`язань щодо поставки обладнання (теплолічильника «Ергомера-125.АВ»), необхідного для виконання договору.

Як вбачається з реєстру отриманих тендерних пропозицій UA-2021-05-26-009677-b, ПП «Науково-виробнича фірма «Ергомера Інвест» 03 червня 2021 року також подавало заявку на участь у закупівлі, однак, переможцем визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів», яке запропонувало найнижчу ціну. Як наслідок, 24 червня 2021 року за результатами спрощеної закупівлі UA-2021-05-26-009677-b ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 «Реконструкція вузла обліку теплової енергії від котельні по вул. Магістратська, 2, у м. Вінниця» між КП Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» (замовник) та ТзОВ «Сервіскотломонтаж-Львів» (підрядник) укладено договір про закупівлю №638-21/15.

Поряд з тим, згідно комерційної пропозиції ПП «Науково-виробнича фірма «Ергомера Інвест» від 06 травня 2021 року (тобто до укладення договору між сторонами у справі) останнє зазначило про готовність виконати поставку відповідачу ультразвукового теплолічильника марки «Ергомера-125.АВ» за ціною 181 700 грн. + 20% ПДВ (36 340 грн.), разом сума 218 040 грн.

На запит відповідача від 25 червня 2021 року (після укладення сторонами договору про закупівлю) щодо надання рахунку на оплату за вказане вище обладнання, ПП «Науково-виробнича фірма «Ергомера Інвест» надало відповідачу рахунок на оплату №310 від 30 червня 2021 року на загальну суму 1 562 149,07 грн., в якому вказало, що вартість теплолічильника «Ергомера-125.АВ» становить 245 267,72 грн. без ПДВ (кількість лічильників 2 шт., загальною вартістю 490 535,44 грн. без ПДВ). Також у вказаному рахунку зазначено додаткові товари, які відповідач не вказував у запиті від 25 червня 2021 року. Загальна сума рахунку складає 1 562 149,07 грн. з ПДВ.

Згідно з вимогою від 26 серпня 2021 року відповідач просив ПП «Науково-виробнича фірма «Ергомера Інвест» виставити рахунок згідно комерційною пропозицією щодо поставки теплолічильника «Ергомера-125.АВ» з комплектуючою продукцією.

Однак, ПП «Науково-виробнича фірма «Ергомера Інвест» так і не виставило відповідачу рахунок на оплату запитуваного товару та не поставило обладнання, необхідне для виконання договору про закупівлю.

Одночасно судом встановлено, що у листопаді 2021 року ПП «Науково-виробнича фірма «Ергомера Інвест» стало переможцем закупівлі аналогічної пропозиції «Реконструкція вузла обліку теплової енергії від котельні по вул. Магістратська, 2 у м. Вінниця (UA-2021-11-18-004049-a).

Наведені вище обставини не є підставою для звільнення відповідача від відповідальності за невиконання своїх зобов`язань за договором, проте, у сукупності з іншими факторами, (такими як відсутність доказів понесення позивачем збитків) слугують підставами для зменшення розміру неустойки.

Слід зазначити, що ціна договору, у відповідності до п.3.1 Договору, складала 1 720 266 грн., в той час як нараховані позивачем штрафні санкції склали 989 152,95 грн., при цьому, позивачем не подано суду доказів понесення ним збитків.

Одночасно, колегія суддів звертає увагу, що на виконання умов договору про закупівлю, 05 серпня 2021 року Акціонерне товариство «Банк Січ» перерахувало на рахунок КП Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» кошти у розмірі 86 013,30 грн. за банківською гарантію №202690/19-102/67, що підтверджується платіжним дорученням №55980 від 05 серпня 2021 року.

Колегія суддів враховує, що банківська гарантія та неустойка, як способи забезпечення виконання зобов`язання, мають різну правову природу і не є взаємовиключними, разом з тим, сторони у п.15.2 Договору погодили, що банківська гарантія може використовуватися замовником для стягнення штрафних санкцій з підрядника, у разі порушення останнім умов договору. Отже отримання позивачем коштів за вказаною банківською гарантією, якою було забезпечено виконання зобов`язання, частково компенсує позивачу негативні наслідки від невиконання відповідачем договору про закупівлю, що у сукупності з іншими встановленими обставинами, враховується судом при вирішенні питання щодо зменшення розміру неустойки.

Також апеляційним судом враховано, що стягнення пені та штрафу не є основним доходом позивача і не може впливати на його господарську діяльність. Неустойка є лише санкцією за невиконання зобов`язання, а не основним боргом, а тому при зменшенні її розміру позивач не несе значного негативного наслідку в своєму фінансовому становищі, з урахуванням дійсних причин невиконання відповідачем зобов`язання за договором.

У клопотанні, поданому до суду першої інстанції, та в апеляційній скарзі відповідач просив суд зменшити розмір неустойки до 989,15 грн., тобто до 0,1%, однак, колегія суддів вважає таку вимогу неадекватною та такою, що порушує баланс інтересів сторін, поряд з тим, зменшення належної до стягнення суми неустойки на 20%, тобто до 80%, з урахуванням встановлених вище обставин справи, є адекватною мірою відповідальності за неналежне виконання відповідачем зобов`язань і проявом балансу між інтересами кредитора і боржника, та узгоджується з нормами закону, які регулюють можливість такого зменшення, а також є засобом недопущення використання пені та штрафу, як інструменту отримання безпідставних доходів, а не як способу стимулювання боржника до належного виконання зобов`язань.

Відтак, враховуючи все наведене вище, зважаючи на своє право щодо зменшення неустойки, яке помилково, за наявності відповідних підстав та поданих відповідачем доказів, не було реалізовано судом першої інстанції, враховуючи неспівмірність заявлених до стягнення сум пені та штрафу, беручи до уваги, що нараховані позивачем пеня та штраф надмірно великі порівняно із вартістю робіт, які зобов`язувався виконати відповідач, виходячи також із загальних засад цивільного законодавства, а саме: справедливості, добросовісності, розумності, враховуючи поведінку самого відповідача, а також обставини щодо непоставки обладнання, необхідного для виконання відповідачем договору, та неподання позивачем доказів понесення ним збитків, внаслідок невиконання відповідачем зобов`язання, колегія суддів дійшла висновку про наявність підстав для реалізації права щодо зменшення розміру неустойки до 80% (до 791 322,36 грн.).

Одночасно, колегія суддів не бере до уваги посилання скаржника на обставину щодо не надання позивачем майданчику для виконання робіт за договором, оскільки докази наведеного у матеріалах справи відсутні, поряд з тим, наявні у справі докази свідчать про протилежне.

Статтею 73 ГПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з ч.1 ст.74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч.1 ст.86 ГПК України).

Відповідно до ст.236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ст.275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право, зокрема, скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Статтею 277 ГПК України передбачено, що підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: нез`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Враховуючи все наведене вище, колегія суддів дійшла висновку про часткове задоволення апеляційної скарги, скасування рішення суду першої інстанції в частині стягнення неустойки в сумі 197 830,59 грн. та прийняття в цій частині нового рішення про відмову в позові, у зв`язку зі зменшенням розміру неустойки до 80%. В решті рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.

Судовий збір за подання апеляційної скарги залишаються за скаржником.

Керуючись ст.ст.236, 270, 275, 277, 281, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд,

постановив:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів» задоволити частково.

Рішення Господарського суду Львівської області від 01 серпня 2022 року у справі №914/3149/21 скасувати в частині стягнення 197 830,59 грн. неустойки. Прийняти в цій частині нове рішення про відмову в позові.

Пункт 2 резолютивної частини рішення викласти в наступній редакції:

«Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Сервіскотломонтаж-Львів» (79044, місто Львів, вулиця Природна, будинок 5Б, квартира 20, ідентифікаційний код 37801512) на користь Комунального підприємства Вінницької міської ради «Вінницяміськтеплоенерго» (21021, місто Вінниця, вул. 600-річчя, будинок 13, ідентифікаційний код 33126849) 791 322,36 грн. неустойки та 14 837,30 грн. судового збору.».

В решті рішення Господарського суду Львівської області від 01 серпня 2022 року у справі №914/3149/21 залишити без змін.

Матеріали справи №914/3149/21 повернути до Господарського суду Львівської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку у відповідності до вимог ст.ст.286-291 ГПК України.

Повну постанову складено 21 листопада 2022 року

Головуючий (суддя-доповідач) Якімець Г.Г.

Суддя Бойко С.М.

Суддя Бонк Т.Б.