ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

"23" листопада 2022 р. Справа№ 925/354/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Владимиренко С.В.

суддів: Ходаківської І.П.

Демидової А.М.

при секретарі судового засідання Нікітенко А.В.

за участю представників сторін:

від прокуратури: Синюк І.А.,

від позивача: не з`явились,

від відповідача: Махно А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Керівника Черкаської окружної прокуратури

на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 (повна ухвала складена 01.09.2022)

у справі №925/354/22 (суддя Кучеренко О.І.)

за позовом Керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс»

про стягнення 233 978,98 грн

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Черкаської окружної прокуратури (далі по тексту - прокурор) звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовом в інтересах держави в особі Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (далі по тексту - позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс» (далі по тексту - відповідач) про застосування наслідків недійсності нікчемних додаткових угод до договору про закупівлю товару та стягнення з відповідача на користь позивача 233 978,98 грн, та з відповідача на користь прокуратури 3 509,68 грн судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним. За результатами розгляду тендерних пропозицій (протокол тендерного комітету №05 від 21.02.2019) відповідача визнано переможцем відкритих торгів за №UA-2019-01-15-002564-с, на підставі чого 13.03.2019 між позивачем та відповідачем укладено Договір поставки №08.

21.03.2019 між позивачем та відповідачем укладено Додаткову угоду №1, якою внесено зміни до п. 3.2 Договору поставки №08 від 13.03.2019.

23.04.2019 між позивачем та відповідачем укладено Додаткову угоду №2 до Договору поставки №08 від 13.03.2019, за якою сторони зменшили ціну Договору та збільшили вартість одиниці товару з 24.04.2019 на 10%.

27.01.2020 між позивачем та відповідачем укладено Додаткову угоду №4, якою збільшено загальну вартість Договору та закріплено ціни за Додатковою угодою №2.

Як зазначає прокурор у позові, вищевказані Додаткові угоди №2 від 23.04.2019, №4 від 27.01.2020 в частині п. 1 Специфікації товару до Договору №08 від 13.03.2019 щодо закупівлі хлібу пшеничного та батону із пшеничного борошна вищого ґатунку, укладені з порушенням положень Закону України «Про публічні закупівлі».

За закупівлю хлібопродуктів, свіжовипечених хлібобулочних та кондитерських виробів до дошкільних навчальних закладів міста згідно нікчемної Додаткової угоди №2 від 23.04.2019 за непоставлений товар відповідачу сплачено кошти у розмірі 233 978,98 грн.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 задоволено клопотання представника відповідача про закриття провадження у справі. Закрито провадження у справі №925/354/22.

Приймаючи вказану ухвалу суд першої інстанції виходив з того, що наявні підстави для закриття провадження у справі №925/354/22 в силу Господарського процесуального кодексу України (далі по тексту - ГПК України), оскільки є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Господарського суду Черкаської області від 17.07.2020 у справі №925/1455/19 відмовлено у задоволенні позовних вимог Заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину (Додаткова угода №2 (у її частині) до Договору поставки товару №08 від 13.03.2019) та стягнення переплачених коштів у сумі 110 049,89 грн.

Як вбачається із позовних вимог прокурора у справах №925/1455/19 та №925/354/22, підстави позову у справі №925/1455/19 та у справі №925/354/22 є аналогічними, а саме застосування наслідків недійсності нікчемної Додаткової угоди №2 до Договору поставки товару №08 від 13.03.2019, аналогічними також є і докази, які були подані прокурором на підтвердження своїх позовних вимог. При цьому збільшення прокурором розміру позовних вимог шляхом доповнення вимог застосуванням наслідків нікчемності недійсності, крім Додаткової угоди №2 також і Додаткової угоди №4 до Договору поставки товару №08 від 13.03.2019, а також суми, яку збільшив прокурор, не змінює правові підстави позову та його предмет.

Не погоджуючись з прийнятою ухвалою, Керівник Черкаської окружної прокуратури звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 у справі №925/354/22 скасувати як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування вимог та доводів апеляційної скарги прокурор посилається на те, що предметом позову у справі №925/1455/19 є застосування наслідків недійсності нікчемної додаткової угоди до Договору №2 на підставі положень ст. 1212 Цивільного кодексу України (далі по тексту - ЦК України). Справа №925/354/22 передбачає визнання нікчемних Додаткових угод №2 та №4 на підставі ст. 670 ЦК України, що свідчить про різний предмет і підстави позову. При цьому у справі №925/1455/19 підставою для відмови у задоволенні позову суд визнав укладення Додаткової угоди №4, яка була укладена вже після подання прокурором позову.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.09.2022 апеляційну скаргу Керівника Черкаської окружної прокуратури передано на розгляд колегії суддів у складі: - головуючий суддя (суддя - доповідач) Владимиренко С.В., судді Ходаківська І.П., Демидова А.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.09.2022 відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення без руху апеляційної скарги Черкаської окружної прокуратури на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 у справі №925/354/22 до надходження матеріалів справи до Північного апеляційного господарського суду.

23.09.2022 на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №925/354/22.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Черкаської окружної прокуратури на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 у справі №925/354/22. Учасникам справи надано право подати відзив на апеляційну скаргу, заяви, клопотання, пояснення до 13.10.2022 та попереджено учасників справи, що відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції. Розгляд апеляційної скарги призначено на 18.10.2022 о 13 год. 20 хв.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.10.2022 відкладено розгляд справи №925/354/22 на 01.11.2022 на 13 год. 30 хв.

Судове засідання, призначене на 01.11.2022, не відбулось у зв`язку із відсутністю електропостачання у приміщенні суду з 09 год. 15 хв. до 16 год. 10 хв.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.11.2022 розгляд справи №925/354/22 призначено на 16.11.2022 на 12 год. 00 хв.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.11.2022 відкладено розгляд справи №925/354/22 на 23.11.2022 на 12 год 00 хв. та зобов`язано прокуратуру надати Північному апеляційному господарському суду копію позовної заяви у справі №925/1455/19 за позовом Заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс» про стягнення 110 049,89 грн.

На виконання вимог суду прокурор надав копію позовної заяви у справі №925/1455/19 за позовом Заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс» про стягнення 110 049,89 грн.

Відповідач своїм правом не скористався, відзив на апеляційну скаргу суду не надав, що не є перешкодою для апеляційного перегляду судового рішення (ухвали) в апеляційному порядку відповідно до ч. 3 ст. 263 ГПК України.

Позивач у судове засідання, призначене на 23.11.2022, своїх представників не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином шляхом надсилання ухвали суду на електронну адресу позивача, відомості про яку наявні в матеріалах справи.

У судовому засіданні 23.11.2022 представник прокуратури підтримав вимоги та доводи своєї апеляційної скарги, просив суд апеляційної інстанції її задовольнити, ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 у справі №925/354/22 скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

У судовому засіданні 23.11.2022 представник відповідача заперечив проти задоволення апеляційної скарги прокуратури та просив суд апеляційної інстанції відмовити у її задоволенні, а ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 у справі №925/354/22 залишити без змін.

Розглянувши вимоги та доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представників прокуратури та відповідача, дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів встановила наступне.

Прокурор звернувся до Господарського суду Черкаської області із позовом у даній справі в інтересах держави в особі позивача до відповідача про застосування наслідків недійсності нікчемних додаткових угод до договору про закупівлю товару та стягнення з відповідача на користь позивача 233 978,98 грн, та з відповідача на користь прокуратури 3 509,68 грн судового збору.

Позовні вимоги обґрунтовані наступним. Рішенням Черкаської міської ради від 24.01.2019 №2-3765 «Про міський бюджет на 2019 рік» виділено на організацію дитячого харчування дітей в дошкільних навчальних закладах міста Черкаси 26 124,5 тис. грн із загального фонду місцевого бюджету та 30 492,5 тис. грн зі спеціального фонду місцевого бюджету.

Позивачем проведено відкриті торги щодо закупівлі 200 674 кг хлібопродуктів, свіжовипечених хлібобулочних та кондитерських виробів з очікуваною вартістю 3 677 476,10 грн для дошкільних навчальних закладів м. Черкаси.

За результатами розгляду тендерних пропозицій (протокол тендерного комітету №05 від 21.02.2019) відповідача визнано переможцем відкритих торгів за №UA-2019-01-15-002564-с, на підставі чого 13.03.2019 між позивачем та відповідачем укладено Договір поставки №08 (далі по тексту - Договір №08), за умовами якого Постачальник (відповідач) зобов`язався поставити, а Замовник (позивач) прийняти і оплатити Постачальнику хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби (ДК 021:2015:1581000-9) за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації, що додається до Договору і є невід`ємною частиною. (т.1 а.с. 23-29).

Згідно п. 3.2 Договору №08 ціна Договору становить: 3 606 004,08 грн (три мільйони шістсот шість тисяч чотири гривні 08 копійок) з ПДВ.

У Специфікації товару Додаток до Договору №08 визначено перелік продуктів харчування: хліб пшеничний, орієнтовна кількість 67 852 кг, ціна за одиницю 15,84 грн, загальна вартість з ПДВ - 1 074 775,68 грн; хліб з борошна ІІ г і житнього, орієнтовна кількість 65 354 кг, ціна за одиницю 15,40 грн, загальна вартість з ПДВ - 1 006 451,60 грн; батон із пшеничного борошна в/г, орієнтовна кількість 67 468 кг, ціна за одиницю 22,60 грн, загальна вартість з ПДВ - 1 524 776,80 грн. (т.1 а.с. 29).

23.04.2019 між позивачем та відповідачем укладено Додаткову угоду №2 до Договору №08, за якою сторони зменшили ціну Договору та збільшили вартість одиниці товару з 24.04.2019 на 10%. (т.1, а.с. 30). Вказаною Додатковою угодою сторони виклади п. 3.2 Договору №08 у наступній редакції: «Ціна Договору становить: 3 605 999,15 грн з ПДВ. При цьому: фінансування 2019 року - 2 883 062,00 грн; фінансування 2020 року - 722 937,15 грн.

27.01.2020 між позивачем та відповідачем укладено Додаткову угоду №4, якою п. 3.2 Договору №08 викладено у наступній редакції: «Ціна Договору становить: 3 605 999,15 грн з ПДВ. При цьому: фінансування 2019 року - 2 545 704,44 грн; фінансування 2020 року - 1 060 294,71 грн та закріплено ціни за одиницю, викладені у Додатковій угоді №2.

Як зазначає прокурор у позові, вищевказані Додаткові угоди №2 від 23.04.2019, №4 від 27.01.2020 в частині п. 1 Специфікації товару до Договору №08 від 13.03.2019 щодо закупівлі хлібу пшеничного та батону із пшеничного борошна вищого ґатунку, укладені з порушенням положень Закону України «Про публічні закупівлі».

За закупівлю хлібопродуктів, свіжовипечених хлібобулочних та кондитерських виробів до дошкільних навчальних закладів міста згідно нікчемної Додаткової угоди №2 від 23.04.2019 за непоставлений товар відповідачу сплачено кошти у розмірі 233 978,98 грн, які прокурор просить стягнути з відповідача на користь позивача на підставі положення ст. 670 ЦК України.

Судом першої інстанції встановлено, що рішенням Господарського суду Черкаської області від 17.07.2020 у справі №925/1455/19 відмовлено у позовних вимогах Заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину (додаткова угода №2 (у її частині) до договору поставки товару №08 від 13.03.2019) та стягнення переплачених коштів у сумі 110 049,89 грн.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2021 апеляційну скаргу Заступника прокурора Черкаської області на рішення Господарського суду Черкаської області від 17.07.2020 року у справі №925/1455/19 задоволено частково. Рішення Господарського суду Черкаської області від 17.07.2020 року у справі №925/1455/19 скасовано. Залишено без розгляду позов Заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до Товариства з обмеженою відповідальністю «Каштан Плюс» про стягнення 110 049,89 грн.

Ухвалою Верховного Суду від 20.07.2021 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Заступника керівника Київської міської прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.05.2021 у справі № 925/1455/19.

Під час розгляду справи №925/1455/19 судами були встановлені наступні фактичні обставини: 13.03.2019 між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «Каштан-Плюс» було укладено Договір поставки товару №08, у відповідності до якого в порядку та на умовах, визначених договором, Постачальник зобов`язується поставити, а Замовник, в порядку та на умовах, визначених договором, зобов`язується прийняти й оплатити Постачальнику хлібопродукти, свіжовипечені хлібобулочні та кондитерські вироби за ДК 021:2015 - 15810000-9 за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації товару, що додається до Договору і є його невід`ємною частиною (пункт 1.1 Договору).

Відповідно до Додатку - Специфікації до Договору поставки товару №08 від 13.03.2019 поставці підлягають продукти харчування на загальну суму 3 606 004,08 грн., а саме: 1. Хліб пшеничний в обсязі 67 852 кг за ціною 15,84 грн за кг на суму з ПДВ 1 074 775,68 грн; 2. Хліб з борошна II г і житнього в обсязі 65354 кг за ціною 15,40 грн за кг на суму з ПДВ 1 006 451,60 грн 3. Батон із пшеничного борошна в/г в обсязі 67468 кг за ціною 22,60 грн за кг на суму з ПДВ 1 524 776,80 грн.

Спірною Додатковою угодою № 2 від 23.04.2019 сторони домовились про наступне: 1. Специфікацію товару, наведену в додатку до договору викладено в наступній редакції: з 13.03.2019 до 23.04.2019: 1. Хліб пшеничний в обсязі 673,2 кг за ціною 15,84 грн. за кг на суму з ПДВ 10 663,49 грн; 2. Хліб з борошна II г і житнього в обсязі 8 500,9 кг за ціною 15,40 грн. за кг на суму з ПДВ 130 913,86грн; 3. Батон із пшеничного борошна в/г в обсязі 12 758 кг за ціною 22,60 грн. за кг на суму з ПДВ 288 330,80 грн. Всього на суму 429 908,15 грн;

з 24.04.2019: 1. Хліб пшеничний в 2019 році в обсязі 48 756,4 кг, в 2020 році 12 329,2 кг за ціною 17,42 грн за кг на суму з ПДВ в 2019 році 849 336,49 грн, в 2020 році 214 774,66 грн; 2.Хліб з борошна II г і житнього в 2019 році в обсязі 39697,3 кг, у 2020 році 11 987,2 кг за ціною 16,94 грн за кг на суму з ПДВ у 2019 році 672472,26 грн, у 2020 році 203063,17 грн; 3.Батон із пшеничного борошна в/г в 2019 році в обсязі 37463,6 кг, у 2020 році 12272,7 кг за ціною 24,86 грн за кг на суму з ПДВ у 2019 році 931345,10 грн, у 2020 році 305099,32 грн. Всього на суму 3 176 091,00 грн.

Пункт 3.2 Договору викладено у наступній редакції: Ціна Договору становить: 3 605 999,15 грн.

У позові прокурор послався на результати судової товарознавчої експертизи, яку було проведено у межах кримінального провадження №0000067 від 26.04.2019, яке відкрито Черкаською місцевою прокуратурою за фактом порушення вимог законодавства України в сфері публічних закупівель при закупівлі продуктів харчування (хлібобулочних виробів) для дошкільних навчальних закладів міста Черкаси за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 Кримінального кодексу України.

За доводами прокурора, Додаткова угода №2 від 23.04.2019 до Договору поставки №08 від 13.03.2019 в частині закупівлі хліба пшеничного та батона із пшеничного борошна вищого ґатунку, укладена в порушення вимог чинного законодавства України в сфері публічних закупівель та є нікчемною, а кошти отримані за нікчемною угодою отримані без достатньої правової підстави, тому повинні бути стягнуті з відповідача як різниця вартості хлібобулочних виробів до та після збільшення ціни за договором.

Судом першої інстанції у справі №925/1455/19 констатовано, що прокурором у справу надано Додаткову угоду №4 від 27.01.2020 до Договору №08, з якої вбачається, що ця Додаткова угода повністю продублювала умови спірної Додаткової угоди №2 щодо періодів поставки та зміни ціни хлібобулочних виробів у ці ж періоди. Отже, зобов`язання між сторонами не змінилося при укладенні Додаткової угоди №4 від 27.01.2020. Як наслідок Додаткова угода №2, як самостійне та окреме зобов`язання безумовно припинила свою дію (додаткова угода №2 та №4 не можуть діяти паралельно, бо регулюють одні і ті ж питання).

За таких обставин, суд першої інстанції під час розгляду справи №925/1455/19 дійшов висновку про те, що стягнення з відповідача надміру сплачених бюджетних коштів на суму 110 049,89 грн як застосування наслідків нікчемності додаткової угоди №2 від 23.04.2019 є безпідставним.

Приймаючи спірну ухвалу суд першої інстанції дійшов наступних висновків. Предметом спору у справі №925/1455/19 є вимога прокурора про стягнення з відповідача коштів на підставі положень ст. 1212 ЦК України, як наслідок застосування нікчемності Додаткової угоди №2 до Договору №08. В свою чергу, предметом спору у справі №925/354/22 є вимога прокурора про стягнення з відповідача коштів за оплачений, але не поставлений товар на підставі ст. 670 ЦК України, як застосування наслідків нікчемності укладених Додаткових угод №2, №4 до Договору №08.

Отже, за висновком суду першої інстанції, підстави позову у справі №925/1455/19 та у справі №925/354/22 є аналогічними, а саме застосування наслідків недійсності нікчемної Додаткової угоди №2 до Договору №08, аналогічними також є і докази, які були подані прокурором на підтвердження своїх позовних вимог. Збільшення прокурором розміру позовних вимог шляхом доповнення вимог застосуванням наслідків нікчемності недійсності, крім Додаткової угоди №2 також і Додаткової угоди №4 до Договору №08, а також суми, яку збільшив прокурор, не змінює правові підстави позову та його предмет.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, якщо суд встановить обставини, які є підставою для відмови у відкритті провадження у справі відповідно до пунктів 2, 4, 5 частини першої статті 175 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною другою статті 175 цього Кодексу.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 175 ГПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо є таке, що набрало законної сили, рішення чи ухвала суду про закриття провадження у справі між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, або є судовий наказ, що набрав законної сили за тими самими вимогами.

Передумовою для застосування положень п. 2 ч. 1 ст. 175 ГПК України, та, як наслідок, застосування п. 3 ч. 1 ст. 231 ГПК України, є наявність двох справ з тотожним суб`єктним складом, предметом та підставами. При цьому, для закриття провадження у справі необхідна наявність одночасно трьох однакових складових - сторін, предмету, підстав звернення до суду з позовною заявою. Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 16.07.2019 у справі № 910/14629/18, від 13.11.2019 у справі № 914/111/19, від 19.05.2020 у справі №910/6569/19.

Закриття провадження у справі допускається за умови, що рішення, яке набрало законної сили, є тотожним позову, який розглядається, тобто збігаються сторони, предмет і підстави позовів.

Відповідно до наведеної норми позови вважаються тотожними, якщо в них одночасно збігаються сторони, підстави та предмет спору, тобто коли позови повністю збігаються за складом учасників цивільного процесу, матеріально-правовими вимогами та обставинами, що обґрунтовують звернення до суду. Нетотожність хоча б одного із цих чинників не перешкоджає повторному зверненню до суду заінтересованих осіб за вирішенням спору.

Отже, однією з цілей застосування цих норм процесуального права законодавець визначив, зокрема уникнення можливості формування різних висновків та тлумачень щодо наявних між сторонами обставин та правовідносин, як і уникнення застосування можливості подачі нового позову з тим же предметом, з тих же підстав та між тими ж сторонами, як засобу, направленого на спробу переглянути висновки судів за результатами розгляду попереднього позову, що не відповідатиме принципу юридичної визначеності.

У розумінні процесуального закону предмет позову - це матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої він просить ухвалити судове рішення.

Визначаючи підстави позову як елементу його змісту, суд повинен перевірити, на підставі чого, тобто яких фактів (обставин) і норм закону позивач просить про захист свого права.

Неможливість повторного розгляду справи за наявності рішення суду, що набрало законної сили, постановленого між тими ж сторонами, про той же предмет і з тих же підстав, ґрунтується на правових наслідках дії законної сили судового рішення.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі №917/1739/17 вказано, що предмет позову - це певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення, яка опосередковується відповідним способом захисту прав або інтересів. Підстави позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу. Тобто зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасно зміна і предмета, і підстав позову не допускається. Разом з тим не вважаються зміною підстави позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права, про що зазначено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.06.2019 у справі № 924/1473/15.

При цьому правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Подібний за змістом правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 08.04.2020 у справі № 761/41071/19.

Згідно ч. 4 ст. 11 ГПК України суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

У такий спосіб здійснюється «право на суд», яке відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом (рішення у справі «Кутіч проти Хорватії», заява № 48778/99).

Україна як учасниця Конвенції повинна створювати умови для забезпечення доступності правосуддя як загальновизнаного міжнародного стандарту справедливого судочинства.

Рішеннями ЄСПЛ визначено, що право на доступ до суду має «застосовуватися на практиці і бути ефективним» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04.12.1995). Для того, щоб право на доступ було ефективним, особа «повинна мати реальну можливість оскаржити дію, що порушує його права» (рішення у справі «Белле проти Франції» від 04.12.1995 та «Нун`єш Діаш проти Португалії» від 10.04.2003).

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення ЄСПЛ у справі «Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії» від 28.10.1998).

Судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваної ухвали помилково не враховано, що правові підстави позову у даній справі є іншими ніж правові підстави у справі №925/1455/19, оскільки у справі №925/1455/19 позовні вимоги були заявлені на підставі ст. 1212 ЦК України, тоді як у даній справі прокурор, враховуючи правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 18.06.2021 у справі №927/491/19, заявив позов на підставі положень ст. 670 ЦК України, що виключає можливість закриття провадження у даній справі на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України. п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України

Згідно ч. 4 ст. 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно ст.ст. 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею (ч. 1 ст. 271 ГПК України).

Статтею 280 ГПК України визначено, що підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; 3) невідповідність висновків суду обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

З огляду на вищевикладене, суд першої інстанції при прийнятті оспорюваної ухвали дійшов помилкового висновку про тотожність підстав позову у даній справі та у справі №925/1455/19 та, як наслідок, постановив помилкову ухвалу про закриття провадження.

Згідно ч. 3 ст. 271 ГПК України у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі або заяви про відкриття справи про банкрутство, про повернення позовної заяви або заяви про відкриття справи про банкрутство, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду або залишення заяви у провадженні справи про банкрутство без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зважаючи на вищенаведене, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційна скарга Керівника Черкаської окружної прокуратури підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 у справі №925/354/22 скасуванню, а справа №925/354/22 передається на розгляд суду першої інстанції.

За правилами процесуального закону, прийняття рішення про скасування ухвали суду із направленням справи для продовження розгляду унеможливлює вирішення питання про зміну розподілу судових витрат, сплачених у зв`язку з розглядом справи в суді першої інстанції, так і про розподіл судових витрат, понесених у суді апеляційної інстанції. Подібні правові висновки викладено у постанові Верховного Суду від 19.06.2018 у справі № 756/6141/16-а.

Враховуючи те, що справа передається на розгляд до суду першої інстанції, розподіл судових витрат відповідно до ст. 129 ГПК України судом апеляційної інстанції не здійснюється.

Керуючись ст. ст. 129, 270, 271, 275, 280, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Керівника Черкаської окружної прокуратури на ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 у справі №925/354/22 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду Черкаської області від 16.08.2022 у справі №925/354/22 скасувати. Справу №925/354/22 направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

3. Матеріали справи № 925/354/22 повернути до Господарського суду Черкаської області.

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у господарських справах в порядку і строки, визначені в ст.ст. 287, 288, 289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 29.11.2022.

Головуючий суддя С.В. Владимиренко

Судді І.П. Ходаківська

А.М. Демидова