ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"23" листопада 2022 р. Справа№ 873/81/22

Північний апеляційний господарський суд

суддя: Отрюх Б.В.

Секретар судового засідання: Гудько А.В.

За участю представників учасників справи:

від АТ «Міжнародний інвестиційний банк»: Грищенко О.М. - за довіреністю №16/05 від 17.05.2022;

від ТОВ «Торговий дім «Іста»: не з`явилися.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22

за позовом Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста»

про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

10.08.2022 Постійно діючим Третейським судом при Асоціації українських банків, у складі головуючого третейського судді Мамченко Ю.В. прийнято рішення у справі №16/22, яким позов задоволено повністю; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» на користь Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк» 1 715 936 доларів США 18 центів США; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» на користь Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк» третейський збір у сумі 25 500,00 грн.

25.08.2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» звернулось до Північного апеляційного господарського суду із заявою про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи №873/81/22 між суддями від 25.08.2022 вищевказану заяву передано на розгляд судді Отрюху Б.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.08.2022 у справі № 873/81/22, зокрема, прийнято до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22 та призначено її розгляд на 28.09.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2022 у справі № 873/81/22 відмовлено у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

27.09.2022 через управління автоматизованого документообігу суду та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк» надійшов відзив на заяву про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22, у відповідності до якого позивач зазначає про відсутність підстав для задоволення вищевказаної заяви.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 28.09.2022 у справі № 873/81/22 задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про відкладення розгляду справи; відкладено розгляд заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22 на 26.10.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.10.2022 у справі № 873/81/22, поміж іншого, задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції власними технічними засобами.

26.10.2022 судове засідання не відбулося у зв`язку із оголошенням тривалої повітряної тривоги у місті Києві.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.10.2022 у справі № 873/81/22 розгляд заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22 призначено на 09.11.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.11.2022 у справі № 873/81/22 задоволено заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції власними технічними засобами.

09.11.2022 судове засідання не відбулося у зв`язку з відсутнім електропостачанням в приміщенні Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2022 у справі №873/81/22 розгляд заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22 призначено на 23.11.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.11.2022 у справі №873/81/22 відмовлено у задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Листом судді Північного апеляційного господарського суду Отрюха Б.В. № 09.1-14/551/22 від 23.11.2022 витребувано у судді Північного апеляційного господарського суду Алданової С.О. матеріали третейської справи №16/22 для розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22.

23.11.2022 на запит судді Північного апеляційного господарського суду Отрюха Б.В. надано третейську справу №16/22, про що свідчить відповідний лист судді Північного апеляційного господарського Алданової С.О.

23.11.2022 у судове засідання з`явився представник Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк».

У судове засідання 23.11.2022 не з`явився представник Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста», який повідомлявся про час, місце та дату судового засідання завчасно та належним чином; про причини нез`явлення суд не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Згідно з ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Нормами ст. 120 ГПК України передбачено можливість повідомлення сторін про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії шляхом направлення повідомлень на адресу електронної пошти та з використанням засобів мобільного зв`язку.

Слід зазначити, що копія ухвали Північного апеляційного господарського суду від 10.11.2022 у справі №873/81/22 була надіслана судом на електрону адресу учасників справи, що підтверджується роздруківкою електронного листування.

При цьому суд робить акцент на тому, що відповідно до приписів ч.ч. 6, 7 ст. 6 ГПК України: «Адвокати, реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку».

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків, має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

Розумність строків розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 «Мороз та інші проти України» та інші).

Таким чином, враховуючи наявність у матеріалах справи доказів повідомлення учасників справи про час, місце та дату судового засідання, суд дійшов висновку про можливість розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22 за наявними у матеріалах справи доказами та у відсутність представника заявника.

Представник Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк» у судовому засіданні 23.11.2022 заперечував проти доводів заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22 та просив відмовити у її задоволенні, а рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22 залишити без змін.

Розглянувши наявні матеріали справи та дослідивши доводи заяви, заслухавши пояснення представника позивача, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22, з огляду на наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 350 ГПК України рішення третейського суду може бути скасовано лише у випадках, передбачених цією статтею. Рішення третейського суду може бути скасовано у разі, якщо: 1) справа, у якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону; 2) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди; 3) третейську угоду визнано судом недійсною; 4) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону; 5) третейський суд вирішив питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

Аналогічні вичерпні підстави для скасування рішення третейського суду визначені частинами 2, 3 ст. 51 Закону України «Про третейські суди».

В силу Закону України «Про третейські суди»:

- до третейського суду за угодою сторін може бути переданий будь-який спір, що виникає з цивільних та господарських правовідносин, крім випадків, передбачених законом (ч. 2 ст. 1);

- юридичні та/або фізичні особи мають право передати на розгляд третейського суду будь-який спір, який виникає з цивільних чи господарських правовідносин, крім випадків, передбачених законом. Спір може бути переданий на розгляд третейського суду за наявності між сторонами третейської угоди, яка відповідає вимогам цього Закону (ч. 1 ст. 5);

- третейські суди в порядку, передбаченому цим Законом, можуть розглядати будь-які справи, що виникають із цивільних та господарських правовідносин, за винятком: 1) справ у спорах про визнання недійсними нормативно-правових актів; 2) справ у спорах, що виникають при укладенні, зміні, розірванні та виконанні господарських договорів, пов`язаних із задоволенням державних потреб; 3) справ, пов`язаних з державною таємницею; 4) справ у спорах, що виникають із сімейних правовідносин, крім справ у спорах, що виникають із шлюбних контрактів (договорів); 5) справ про відновлення платоспроможності боржника чи визнання його банкрутом; 6) справ, однією із сторін в яких є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб`єкт під час здійснення ним владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень, державна установа чи організація, казенне підприємство; 7) справ у спорах щодо нерухомого майна, включаючи земельні ділянки; 8) справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення; 9) справ у спорах, що виникають з трудових відносин; 10) справ, що виникають з корпоративних відносин у спорах між господарським товариством та його учасником (засновником, акціонером), у тому числі учасником, який вибув, а також між учасниками (засновниками, акціонерами) господарських товариств, пов`язаних із створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності цих товариств; 11) інших справ, які відповідно до закону підлягають вирішенню виключно судами загальної юрисдикції або Конституційним Судом України; 12) справ, коли хоча б одна із сторін спору є нерезидентом України; 13) справ, за результатами розгляду яких виконання рішення третейського суду потребуватиме вчинення відповідних дій органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими чи службовими особами та іншими суб`єктами під час здійснення ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень; 14) справ у спорах щодо захисту прав споживачів, у тому числі споживачів послуг банку (кредитної спілки) (ст. 6).

Частиною 1 ст. 12 Закону України «Про третейські суди» передбачено, що третейська угода може бути укладена у вигляді третейського застереження в договорі, контракті або у вигляді окремої письмової угоди.

Третейська угода укладається у письмовій формі. Третейська угода вважається укладеною, якщо вона підписана сторонами чи укладена шляхом обміну листами, повідомленнями по телетайпу, телеграфу або з використанням засобів електронного чи іншого зв`язку, що забезпечує фіксацію такої угоди, або шляхом направлення відзиву на позов, в якому одна із сторін підтверджує наявність угоди, а інша сторона проти цього не заперечує (ч. 4 ст. 12 Закону України «Про третейські суди»).

Згідно з ч.ч. 5-9 ст. 12 Закону України «Про третейські суди» третейська угода має містити відомості про найменування сторін та їх місцезнаходження, предмет спору, місце і дату укладання угоди; посилання у договорі, контракті на документ, який містить умову про третейський розгляд спору, є третейською угодою за умови, що договір укладений у письмовій формі і це посилання є таким, що робить третейську угоду частиною договору; у разі недодержання правил, передбачених цією статтею, третейська угода є недійсною; недійсність окремих положень договору, контракту, що містить третейське застереження, не тягне за собою недійсність такого третейського застереження; третейська угода може містити як вказівку про конкретно визначений третейський суд, так і просте посилання на вирішення відповідних спорів між сторонами третейським судом.

Як вбачається з матеріалів справи, 29.07.2022 Акціонерне товариство «Міжнародний інвестиційний банк» (надалі також позивач) звернулось до Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» (надалі також відповідач) про стягнення заборгованості.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем не виконано зобов`язання за кредитним договором.

Так, 13.11.2015 між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрсплав» (надалі також позичальник) було укладено Кредитний договір № 79.15-CBD (надалі - кредитний договір), відповідно до умов якого позивач надав відповідачу кредит у вигляді (відкличної) відновлювальної кредитної лінії у сумі 1 890 000,00 доларів США, строком користування до 12.04.2019 (включно) та платою за користування кредитом 9% річних.

У відповідності до п. 1.1. кредитного договору, предметом кредитного договору є надання банком позичальникові грошових коштів (кредиту) у вигляді (відкличної) відновлювальної кредитної лінії на наступних умовах: сума кредиту - 1 900 000,00 доларів США; строк користування кредитом - до 11 листопада 2016 року включно; плата за користування кредитом: 9% річних; тип процентної ставки - фіксована; фіксована плата за надання кредиту: 1000,00 гривень.

Позичальник скористався кредитними коштами, що підтверджено меморіальними ордерами, які долучено до матеріалів справи № 16/22. Таким чином, зобов`язання позивачем виконано своєчасно та в повному обсязі.

В подальшому, позивач уклав з Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрсплав» Договори про внесення змін до кредитного договору, якими вносились зміни щодо зменшення ліміту кредитної лінії, відстрочення сплати процентів, строк користування кредитом до 12.04.2019 включно.

12.04.2019 між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрсплав» був укладений договір про внесення змін № 23 до кредитного договору, яким п. 1.1. викладено в новій редакції, погоджено суму кредиту 1 690 000,00 доларів США, строк користування - до 10.04.2020 (включно) та плату за користування кредитом 9% річних, строк користування кредитом до 10.04.2020 включно, а також порядок сплати нарахованих процентів.

08.11.2019 у зв`язку із укладанням договору переведення боргу по кредитному договору, між Акціонерним товариством «Міжнародний інвестиційний банк», Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрсплав» укладено договір про внесення змін № 25 до кредитного договору, яким договір викладено в новій редакції, погоджено наступні умови надання кредиту: сума кредиту - 1 690 000,00 доларів США; валюта кредиту - долар США, гривня та євро; строк користування кредитом - до 07.11.2024 (включено); плата за користування кредитом: - 7% річних для частин кредиту, наданих у доларах США, - 17% річних для частин кредиту, наданих у гривні, -6% річних для частин кредиту, наданих у Євро. Також сторонами погоджено графік погашення кредиту.

06.10.2020 та 15.10.2020 договорами про внесення змін до кредитного договору, укладеними між позивачем та відповідачем змінено графік погашення кредиту та внесено зміни щодо плати за користування (розмір процентів проценти): до 18.10.2020 (включно) - 5% річних для частин кредиту, наданих у доларах США, - 17% річних для частин кредиту, наданих у гривні, - 6% річних для частин кредиту, наданих у Євро; з 19.10.2020 по 07.11.2024 (включно): - 5% річних для частин кредиту, наданих у доларах США, - 15% річних для частин кредиту, наданих у гривні, - 4% річних для частин кредиту, наданих у Євро.

Згідно з п. 4.1. кредитного договору, позичальник зобов`язаний повернути банку отриманий кредит у валюті кредиту у в повному обсязі, в строк та в порядку, що встановлені кредитним договором. Позичальник зобов`язаний сплатити банку проценти у валюті кредиту в розмірі, строки та в порядку, що встановлені кредитним договором.

Відповідно до п. 8.1. кредитного договору сплата процентів, що нараховані в порядку, визначеному п. 7.2. кредитного договору, здійснюється позичальником щомісячно в строк з 25 числа по останній робочій день поточного місяця.

У зв`язку з невиконанням зобов`язань за кредитним договором, 01.07.2022 позивач надіслав відповідачу вимогу про дострокове повернення кредиту, копію якої долучено до матеріалів справи. Доказів погашення заборгованості не надано.

Отже, неналежне виконання позичальником зобов`язань за кредитним договором призвело до виникнення заборгованості, яка станом на 13.07.2022 складає 1 715 936,18 доларів США, у тому числі: - прострочена заборгованість по кредиту 1 648 000,00 доларів США, - прострочена заборгованість по сплаті процентів за користування кредитом за період з 01.09.2021 по 30.06.2022 у сумі 67 936,18 доларів США.

Судом встановлено, що між сторонами наявна угода про передачу спору на розгляд третейського суду (третейське застереження), про що прямо зазначено в п. 10.1. Кредитного договору №79.15-CBD від 13.11.2015, укладеного між позивачем та відповідачем.

Таким чином, сторони уклали третейську угоду у вигляді третейського застереження у договорі. А отже, з моменту укладення цього договору між сторонами діють третейські застереження, що визначають певний порядок розгляду спорів, що витікають з договорів між сторонами.

Як зазначалось вище, за наслідками розгляду вищезазначеного позову рішенням Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22 позов задоволено повністю; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» на користь Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк» 1 715 936 доларів США 18 центів США; стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» на користь Акціонерного товариства «Міжнародний інвестиційний банк» третейський збір у сумі 25 500,00 грн.

Рішення третейського суду прийнято у спорі, передбаченому третейською угодою, а також цим рішенням не вирішувались питання, які виходять за межі третейської угоди (п.п. 2, 3 ч. 2 ст. 350 ГПК України); справа, у якій прийнято рішення третейського суду, підвідомча третейському суду відповідно до закону (п. 1 ч. 2 ст. 350 ГПК України); склад третейського суду, яким прийнято рішення, відповідав вимогам закону (п. 4 ч. 2 ст. 350 ГПК України); третейський суд не вирішував питання про права і обов`язки осіб, які не брали участь у справі (п. 5 ч. 2 ст. 350 ГПК України).

Звертаючись до господарського суду із заявою про скасування вказаного рішення третейського суду Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» посилається на те, що склад третейського суду не відповідав вимогам закону, оскільки була порушена процедура обрання судді Мамченко Ю.В., у зв`язку з чим порушено принцип автономії волі сторони третейського розгляду.

Крім того, на переконання відповідача, наявність в правовідношенні щодо проведення розрахунку за договором кредиту, наданого в іноземній валюті не дозволяє віднести такі спори до спорів, які можуть розглядатися в третейському суді, а відтак, дана справа не підвідомча третейському суду.

Поміж іншого, як зазначає Товариство з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста», оскільки в матеріалах справи відсутній договір переведення боргу, то заявник у даній справі є неналежним відповідачем.

Щодо вищенаведених доводів Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» вказаних у заяві про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22, слід зазначити таке.

Відповідно до ст. 14 Закону України «Про третейські суди» сторони мають право вільно призначати чи обирати третейський суд та третейських суддів. За домовленістю сторін вони можуть доручити третій особі (юридичній або фізичній) призначення чи обрання третейського суду чи суддів. Для призначення чи обрання третейських суддів у кожній справі необхідна їхня згода. У постійно діючих третейських судах призначення чи обрання третейських суддів здійснюється із затвердженого відповідно до статті 8 цього Закону списку третейських суддів, який за регламентом цього постійно діючого третейського суду може мати обов`язків чи рекомендаційний характер.

За положеннями ст. 16 Закону України «Про третейські суди» склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді). Третейський суд може розглядати справи в складі одного третейського судді або в будь-якій непарній кількості третейських суддів. У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду.

В силу ст. 17 Закону України «Про третейські суди» формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду.

Згідно з п. 1 ст. 17 регламенту Постійно діючого третейського суд при Асоціації українських банків якщо інше не передбачено третейською угодою справа розглядається одним суддею. Так, третейською угодою, яка укладена у вигляді третейського застереження та закріплена у п 10.1 кредитного договору № 79.15-СВБ від 13.11.2015, в редакції договору про внесення змін № 25 від 08.11.2019, не містить іншу кількість третейських суддів.

Пунктом 2 ст. 17 регламенту Постійно діючого третейського суд при Асоціації українських банків передбачено, що якщо спір підлягає розгляду суддею одноособово, не пізніше 5 днів з моменту реєстрації позовної заяви Голова третейського суду або заступник повинен призначити суддю.

Як вбачається з матеріалів третейської справи № 16/22 головою Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків у справі № 16/22 для розгляду позовної заяви АТ «МІБ» до ТОВ «ТД «Іста» про стягнення заборгованості призначено суддю Мамченко Ю.В., що узгоджується з пунктом п.п. 1, 2 ст. 17 Регламенту Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків.

Зі змісту третейської угоди та Регламенту третейського суд при Асоціації українських банків вбачається, що спір розглядається одноособово суддею Постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків у відповідності з його Регламентом та Законом України «Про третейські суди», а тому положення п. 4 ч. 2 ст. 350 ГПК України та п. 4 ч.3 ст. 51 Закону України «Про третейські суди» до спірних правовідносин не застосовуються, оскільки склад суду визначено відповідно до регламенту третейського суду та положень Закону України «Про третейські суди».

Крім того, згідно зі статтею 20 Закону України «Про третейські суди» за наявності підстав, зазначених у статті 19 цього Закону, сторона може заявити про відвід обраного нею третейського судді лише у разі, якщо обставини, які є підставою для відводу призначеного чи обраного нею третейського судді, стали відомі цій стороні після його призначення чи обрання. Сторони можуть погоджувати процедуру відводу третейського судді у третейському суді для вирішення конкретного спору. Процедура відводу третейського судді у постійно діючому третейському суді визначається регламентом третейського суду з додержанням вимог цього Закону.

Якщо в третейській угоді або у регламенті третейського суду не визначена процедура відводу третейського судді, то письмова мотивована заява про відвід третейського судді має бути подана стороною протягом трьох днів після того, як цій стороні стали відомі обставини, які є підставою для відводу третейського судді відповідно до цього Закону.

Порядок відводів і підстави відводів суддям постійно діючого третейського суду при Асоціації українських банків визначений ст.ст. 18, 19 Регламенту вказаного суду. Визначені у ст. 18 Регламенту Постійно діючого третейського суду при українських банків підстави відводу за своїм змістом є тотожними переліку підстав, які визначені Законом України «Про третейські суди».

В матеріалах третейської справи №16/22 відсутні докази звернення учасників із заявою про відвід судді Мамченко Ю.В.

Стосовно посилань Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про не підвідомчість даної справи третейському суду у зв`язку із проведенням розрахунку за договором кредиту, наданого в іноземній валюті, необхідно зазначити таке.

Чинне законодавство України, в тому числі ст.ст. 1, 5, 6 Закону України «Про третейські суди», розмежовує поняття цивільних і господарських правовідносин.

Так, у ч. 2 ст. 9 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) зазначено, що законом можуть бути передбачені особливості регулювання майнових відносин у сфері господарювання.

Кредитування суб`єктів господарювання врегульовано у ст. 346 Господарського кодексу України (надалі - ГК України) згідно з якою для одержання банківського кредиту позичальник надає банкові такі документи: клопотання (заяву), в якому зазначаються характер кредитної угоди, мета використання кредиту, сума позички і строк користування нею; техніко-економічне обґрунтування кредитного заходу та розрахунок економічного ефекту від його реалізації; інші необхідні документи. Для зниження ступеня ризику банк надає кредит позичальникові за наявності гарантії платоспроможного суб`єкта господарювання чи поручительства іншого банку, під заставу належного позичальникові майна, під інші гарантії, прийняті у банківській практиці. З цією метою банк має право попередньо вивчити стан господарської діяльності позичальника, його платоспроможність та спрогнозувати ризик непогашення кредиту. Кредити надаються банком під відсоток, ставка якого, як правило, не може бути нижчою від відсоткової ставки за кредитами, які бере сам банк, і відсоткової ставки, що виплачується ним по депозитах. Надання безвідсоткових кредитів забороняється, крім випадків, передбачених законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 198 ГК України грошові зобов`язання учасників господарських відносин повинні бути виражені і підлягають оплаті у гривнях. Грошові зобов`язання можуть бути виражені в іноземній валюті лише у випадках, якщо суб`єкти господарювання мають право проводити розрахунки між собою в іноземній валюті відповідно до законодавства. Виконання зобов`язань, виражених в іноземній валюті, здійснюється відповідно до закону.

Статтею 533 ЦК України передбачено, що грошове зобов`язання має бути виконане у гривнях. Якщо у зобов`язанні визначено грошовий еквівалент в іноземній валюті, сума, що підлягає сплаті у гривнях, визначається за офіційним курсом відповідної валюти на день платежу, якщо інший порядок її визначення не встановлений договором або законом чи іншим нормативно-правовим актом. Використання іноземної валюти, а також платіжних документів в іноземній валюті при здійсненні розрахунків на території України за зобов`язаннями допускається у випадках, порядку та на умовах, встановлених законом.

Водночас, положення чинного законодавства хоч і визначають національну валюту України як єдиний законний платіжний засіб на території України, однак не містять заборони на вираження у договорі грошових зобов`язань в іноземній валюті, визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті, а також на здійснення перерахунку грошового зобов`язання у випадку зміни Національним банком України курсу національної валюти України по відношенню до іноземної валюти.

Отже, відносини у сфері кредитування суб`єктів господарювання, в тому числі в іноземній валюті, серед іншого врегульовано нормами ГК України, ЦК України та іншими актами законодавства. При цьому чинним законодавством встановлено особливий порядок використання (ліцензування) іноземної валюти на території України.

Також слід врахувати, що згідно з приписами п. 14 ст. 6 Закону України «Про третейські суди» третейські суди в порядку, передбаченому цим Законом, можуть розглядати будь-які справи, що виникають із цивільних та господарських правовідносин, за винятком справ у спорах щодо захисту прав споживачів, у тому числі споживачів послуг банку (кредитної спілки), тобто норми Закону виводять з компетенції третейських судів спори в тому разі, коли за своєю природою одна із сторін спору - споживач перебуває не в рівних умовах з потужною фінансовою структурою - банком, а тому потребує посиленого судового захисту споживача в державному суді.

При цьому, на підприємницькі (господарські) товариства не поширюються норми законодавства про захист прав споживачів, а тому не може йтися про наявність підстав для посилення судового захисту такого суб`єкта господарювання в державному суді, в тому числі у спорах про повернення кредитів, наданих в іноземній валюті.

Близька за змістом правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.02.2019 у справі №910/8927/17.

За таких обставин, у відповідності до положень ст. 6 Закону України «Про третейські суди» ці суди можуть розглядати будь-які спори, що виникають з цивільних та господарських правовідносин, а виняток становлять лише спори про захист прав споживачів.

Доводи Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про відсутність у матеріалах справи договору переведення боргу, а відтак, і заявник у даній справі є неналежним відповідачем, є необґрунтованими, з огляду на наступне.

Так, матеріали справи містять копію договору переведення боргу б/н від 08.11.2019, який укладено між Акціонерним товариством «Міжнародний інвестиційний банк», Товариством з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Укрсплав» (а. 37, третейської справи № 16/22).

Згідно з п.п. 1.2. договору переведення боргу від 08.11.2019, новий боржник заміняє первісного боржника у зобов`язаннях, що виникли та виникають із основного договору, і приймає на себе обов`язки первісного боржника за основним договором в частині, що визначена в п.п. 1.1. договору

Відповідно до п.п. 3.2. договору переведення боргу від 08.11.2019 всі спори, розбіжності та вимоги, які виникають при виконанні даного договору або у зв`язку з ним або випливають з нього та становлять предмет спору, підлягають розгляду у постійно діючому Третейському суді при Асоціації українських банків, згідно з регламентом Третейського суду, який є невід`ємною частиною даної третейської угоди.

Щодо решти посилань наведених у заяві про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22, суд зазначає, що чинним законодавством України встановлений вичерпний перелік підстав, з яких рішення третейського суду може бути скасоване. Зокрема такі випадки передбачені статтею 350 ГПК України та ст. 51 Закону України «Про третейські суди».

Таким чином, доводи заявника не знайшли свого підтвердження при їх розгляді і дослідженні господарським судом, в установленому законом порядку, не доведені та будуються на припущеннях, що свідчить про відсутність законодавчо встановлених підстав для скасування рішення третейського суду з наведених у заяві мотивів.

У зв`язку з відмовою у задоволенні заяви, відповідно до ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за подання заяви покладаються на заявника (відповідача).

Керуючись ст.ст. 234, 346-351 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Торговий дім «Іста» про скасування рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі №16/22.

2. Рішення Постійно діючого Третейського суду при Асоціації українських банків від 10.08.2022 у справі № 16/22 залишити без змін.

3. Копію ухвали суду надіслати учасникам провадження у справі.

Ухвала, якщо вона не буде оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції (ч.ч. 4, 5 ст. 351 ГПК України).

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, встановленому для оскарження рішення суду першої інстанції, до Верховного Суду на підставі ч. 3 ст. 351 та ч. 2 ст. 253 ГПК України у строк, передбачений ст. 256 ГПК України.

Повний текст ухвали складено та підписано - 29.11.2022.

Суддя Б.В. Отрюх