ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2022 р. Справа №907/83/22

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді: Марка Р.І.,

Суддів: Галушко Н.А.,

Скрипчук О.С.,

Секретар судового засідання: Багряк Ю.А.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Державного підприємства «Перечинське лісове господарство» б/н від 08.08.2022 (вх. № 01-05/2000/22 від 12.08.2022)

на рішення Господарського суду Закарпатської області від 13.07.2022, повний текст рішення складено 19.07.2022

у справі № 907/83/22 (суддя Лучко Р.М.)

за позовом: Ужгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача Державної екологічної інспекції в Закарпатській області, м. Ужгород

до відповідача Державного підприємства «Перечинське лісове господарство», с. Сімер Ужгородського району Закарпатської області

про стягнення 405670,03 грн,

за участю представників сторін:

від прокуратури: Місінська М.А.;

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Буря В.В.

В С Т А Н О В И В:

У лютому 2022 Ужгородська окружна прокуратура діючи в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції в Закарпатській області звернулася до Господарського суду Закарпатської області з вимогою про стягнення з Державного підприємства «Перечинське лісове господарство 405670,03 грн завданої шкоди за порушення лісового законодавства.

Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 13.07.2022 у справі №907/83/22 позов задоволено частково. Стягнуто з Державного підприємства «Перечинське лісове господарство» завданої шкоди за порушення лісового законодавства в сумі: 26827,63 грн, які перераховано до спеціального фонду місцевого бюджету Перечинської міської територіальної громади; 245700,63 грн, які перераховано до спеціального фонду місцевого бюджету Тур`я-Реметівської сільської територіальної громади; 57611,47 грн, які перераховано до спеціального фонду місцевого бюджету Дубриницько-Малоберезнянської сільської територіальної громади. В решті позову відмовлено. Також оскаржуваним рішенням стягнуто на користь Закарпатської обласної прокуратури 4952,10 грн сплаченого судового збору за розгляд справи судом першої інстанції.

Суд першої інстанції, перевіривши наявні в справі докази та доданий до позовної заяви розрахунок розміру заподіяної шкоди, дійшов до висновку, що позивачем належними доказами у справі доведено факт завдання відповідачем шкоди лісовому фонду України на суму внаслідок здійснення незаконної рубки дерев. Місцевим судом перевірено здійснений позивачем розрахунок та встановлено, що такий виконано у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 (надалі Постанова - №665) та виходячи з базового значення Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, що утворилося станом на 31.12.2008. З з урахуванням часткової сплати відповідачем шкоди, завданої порушеннями вимог природоохоронного законодавства в сумі 169962,95 грн, місцевий суд дійшов висновку про доведеність належними та допустимими доказами розміру завданих відповідачем збитків в сумі 330139,73 грн, які слід стягнути з відповідача на користь спеціальних фондів охорони навколишнього природного середовища органів місцевого самоврядування, в залежності від територій розташування лісових ресурсів, яким відповідачем заподіяно шкоду.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням в частині задоволених позовних вимог в сумі 125 300, 79 грн, Державне підприємство «Перечинське лісове господарство» оскаржило таке в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі апелянт вважає необгрунтованими висновки суду першої інстанції щодо задоволення позовних вимог про відшкодування шкоди у розмiрi 125 300,79 грн, завданою пошкодженням дерев до ступеня неприпинення росту (пункти 6, 10, 12, 36, 38, 39, 46, 50 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021) та незаконною рубкою дерев (пункти 1, 2 акту перевірки N204/06 від 25.06.2021). На думку апелянта, судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи та належним чином не досліджено обставин справи щодо наявності порушень з боку відповідача, визначених у вищезазначених пунктах актів, а саме: пункти 6, 10, 12, 36, 38, 39, 46, 50 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021 та пункти 1, 2 акту перевірки N204/06 від 25.06.2021, чим порушено норми матеріального права. Апелянт вважає, що в частині стягнення судом 125 300,79 грн судом першої інстанції неправильно здійснено оцінку доказів у справі у зв`язку із чим таке рішення має бути скасоване.

Скаржник вказує, що Правилами рубок головного користування в гірських лісах Карпат, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 929 від 22.10.2008 (далі Правила № 929) та Санітарними правилами в лісах України, які затверджені постановою Кабінету Міністрів України № 555 від 27.07.1995 (далі Правила № 555) чітко визначається межа нормативно допустимого пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту, при дотриманні якої, збитки за такі пошкодження, нараховані бути не можуть. При цьому апелянт наголошує, що у всіх перелічених вище випадках (п. 6, 10, 12, 36, 38, 39, 46, 50 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021) відповідачем пошкоджено дерева до ступеня неприпинення росту у нормативно-допустимих межах.

Також апелянт не погоджується з висновками суду про незаконну рубку дерев біля межі лісосіки у кварталі 19, виділ 26.1 та виділ 26.2 Дубриницького лісництва (порушення визначені п. 1, 2 акту перевірки N204/06 від 25.06.2021), за його твердженнями дерева зазначені в акті знаходилися не за межами лісосіки, а в її межах і мали бути зрубані при кінцевому прийомі двоприйомної рубки, що і було зроблено відповідачем.

У відзиві на апеляційну скаргу Ужгородська окружна прокуратура (вх. № 01-04/5504/22) не погоджується з доводами апеляційної скарги ДП «Перечинське лісове господарство», зазначає при цьому, що під час судового розгляду, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи і перевірив надані сторонами докази. Апеляційну скаргу відповідача вважає необґрунтованою і такою, яка не підлягає задоволенню з огляду на те, що під час здійснення Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області натурної перевірки виявлено, що ДП «Перечинське лісове господарство» під час проведення лісогосподарських робіт пошкоджені дерева до ступеня неприпинення росту за межею лісосіки на трелювальному волоку межові дерева, що не відносяться до відповідної лісосіки вибіркової та поступової рубки, що суперечить пункту 35 Правил № 929, на який посилається апелянт.

Державна екологічна інспекція у відзиві на апеляційну скаргу (вх. №01-04/5474/22) зазначає, що ДП «Перечинське лісове господарство» порушено п. 35 Правил № 29 та п. 42 Правил № 555, якими визначено нормативи пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту та врегульовано порядок проведення рубок головного користування, зокрема, рівно-мірно-поступових рубок, що встановлено у відповідних актах.

Оскільки організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів відповідно до ст.ст. 63, 64, 105,107 Лісового кодексу України, то законним та обгрунтованим є рішення суду першої інстанції про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог у даній справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.08.2022, вказану справу розподілено колегії суддів Західного апеляційного господарського суду у складі: головуючого судді Марка Р.І., суддів Галушко Н.А. та Скрипчук О.С.

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 12.09.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства «Перечинське лісове господарство».

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 01.11.2022 відкладено розгляд справи на 14.11.2022.

У судовому засіданні 14.11.2022 представник апелянта підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній та просив скасувати оскаржуване рішення в частині стягнення 125 300, 79 грн. Прокурор заперечив доводи апеляційної скарги з підстав, визначених у відзиві на апеляційну скаргу та просив рішення суду залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

У відповідності до вимог ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши апеляційну скаргу, матеріали справи, апеляційним господарським судом встановлено наступне.

В період з 14.06.2021 по 25.06.2021 інспекторами Державної екологічної інспекції у Закарпатській області проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання ДП «Перечинське лісове господарство» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. За результатами проведеного заходу складено акт перевірки №204/06 від 25.06.2021.

Відповідно до вказаного акту, в ході перевірки виявлено ряд порушень ст.ст.19, 64 Лісового кодексу, п.п. 45, 55 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат, ст. 80 Водного кодексу України, п. 5 Санітарних правил в лісах України, вимог лісорубного квитка, а саме (згідно з порядком, зазначеним в Описі виявлених порушень):

1. Дубриницьке лісництво:

1) Квартал 19 виділ 26.1, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,25 га Біля межі лісосіки виявлено незаконну рубку двох вітровальних дерев породи бук діаметром пня 47 см та 86 см Знищення природного підросту, віком менше 5 років, на площі 0,05 га;

2) Квартал 19 виділ 26.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,05 га Біля межі лісосіки виявлено незаконну рубку вітровального дерева породи бук діаметром пня 48 см;

3) Квартал 12 виділ 18.6, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,01 га;

4) Квартал 12 виділ 18.7, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,04 га;

5) Квартал 1 виділ 1.4, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодження до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 12 см;

6) Квартал 1 виділ 1.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, на трелювальному волоку з даної лісосіки, пошкодження до ступеня неприпинення росту дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 24 см;

7) Квартал 1 виділ 1.3, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодження до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 17 см

2. Лісництво «Шипот»:

8) Квартал 54 виділ 10.8 площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено переруб межі лісосіки, тобто незаконну рубку 11 дерев породи бук, діаметрами пнів 24 см, 26 см, 42 см, 44 см, 45 см, 47 см, 49 см, 49 см, 51 см, 58 см та 80 см Також, зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,05 га;

9) Квартал 25 виділ 27, площа 3,2 га - в процесі перевірки зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,05 га;

10) Квартал 54 виділ 21.1, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені, біля межі лісосіки, під час трелювання деревин 3 дерева породи бук до ступеня неприпинення росту, діаметром біля шийки кореня 61 см 70 см, 81 см, пошкоджені до ступеня припинення росту 2 дерев породи бук діаметрами 37 см, 89 см, породи граб 21 см та незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня 28 см Також, зафіксовано позалісосічну захаращеність від порубкових залишків на площі біля 0,03 га;

11) Квартал 54 виділ 21.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодження до ступеня припинення росту двох дерев породи бук діаметром біля шийки кореня 20 см та 31 см та незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня 24 см;

12) Квартал 54 виділ 10.9, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені, біля межі лісосіки 4 дерева породи бук до ступеня припинення росту, діаметром біля шийки кореня 18 см 28 см, 31 см, 54 см та незаконну рубку 3 дерев породи бук діаметрами пнів 17 см, 24 см, 35 см На трелювальному волоку, з даної лісосіки, виявлено пошкоджені до ступеня неприпинення росту 7 дерев породи бук діаметром біля шийки кореня 19 см, 27 см, 27 см, 58 см, 61 см, 87 см, 92 см та 1 дерева породи ясен 61 см;

3. Порошківське лісництво.

13) Квартал 22 виділ 17.6, площа 0,8 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,02 га;

14) Квартал 2 виділ 3.14. площа 0,9 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,05 га;

15) Квартал 2 виділ 3.12, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,01 га;

16) Квартал 2 виділ 3, площа 0,9 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодженняя природного підросту, віком більше 5 років, на площі 0,01 га;

17) Квартал 2 виділ 10, площа 6,0 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодження до ступеня припинення росту одного дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 42 см;

4. Тур`я-Реметівське лісництво.

18) Квартал 30 виділ 16.1, площа 5,0 га - в процесі перевірки виявлено незаконну рубку двох дерев породи бук діаметрами у корі біля шийки кореня 22 см та 32 см без ознак відведення в рубку;

19) Квартал 27 виділ 12, площа 6,9 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджене до ступеня припинення росту одне дерево породи бук з діаметром біля шийки кореня 47 см Встановлено наявність захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,2 га;

20) Квартал 10 виділ 33, площа 9,1 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерева породи бук з діаметрами біля шийки кореня 10 см та 17 см;

21) Квартал 4 виділ 15.3, площа 0,9 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини та захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,2 га;

22) Квартал 17 виділ 2.3, площа 5,0 га - в процесі перевірки зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини від порубкових рештків на площі біля 0,3 га;

23) Квартал 16 виділ 11, площа 6,5 га - в процесі перевірки виявлено пошкодження до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметром у корі біля шийки кореня 16 см;

24) Квартал 17 виділ 14, площа 0,6 га - в процесі перевірки виявлено пошкодженні до ступеня припинення росту дерева породи береза діаметром у корі біля шийки кореня 24 см та дерев породи дуб 12 см, 17 см та 30 см та зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини від порубкових рештків на площі біля 0,2 га та захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,3 га;

5. Турицьке лісництво.

25) Квартал 23 виділ 18.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметрами у корі біля шийки кореня 16 см, 17 см та 27 см та пошкоджене до ступеня неприпинення росту дерева породи бук діаметрами у корі біля шийки кореня 66 см та 45 см;

26) Квартал 23 виділ 18, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерево породи бук діаметром у корі біля шийки кореня 19 см та пошкоджене до ступеня неприпинення росту дерево породи бук діаметром у корі біля шийки кореня 72 см;

27) Квартал 21 виділ 4, площа 0,4 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерева породи граб діаметрами у корі біля шийки кореня 15 см та 23 см, та пошкодження природного підросту старше 5 років на суміжній ділянці на площі 0,01 га Захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,1 га;

28) Квартал 2 виділ 9, площа 6,7 га - в процесі перевірки виявлено, що вивезення деревини з ділянки лісосіки відбувалося через русло постійного водотоку без облаштування переїзного містка;

29) Квартал 6 виділ 1, площа 2,2 га - в процесі перевірки виявлено захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,2 га;

30) Квартал 33 виділ 21 площа 1,3 га - в процесі перевірки виявлено, що вивезення деревини з ділянки відбувалося через та по руслу постійного водотоку без облаштування переїзного містка, зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини на площі біля 0,1 га та захаращення русла постійного водотоку порубковими рештками;

31) Квартал 33 виділ 18, площа 1,6 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерево породи бук діаметром у корі біля шийки кореня 19 см, встановлено, що вивезення деревини з ділянки відбувалося через та по руслу постійного водотоку без облаштування переїзного містка, зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини на площі біля 0,2 га та захаращення русла постійного водотоку порубковими рештками;

6. Турянське лісництво.

32) Квартал 46 виділ 3, площа 6,2 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджене до ступеня припинення росту дерево породи граб діаметром у корі біля шийки кореня 16 см та зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини на площі біля 0,2 га;

33) Квартал 46 виділ 9, площа 5,5 га - в процесі перевірки виявлено незаконну рубку дерева породи граб діаметром пня 22 см та пошкоджене до ступеня припинення росту дерево породи граб діаметром у корі біля шийки кореня 20 см, а також зафіксовано несвоєчасне та незадовільне очищення місця заготівлі деревини на площі біля 0,5 га;

7. Порошківське лісництво.

34) Квартал 39 виділ 15.1, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев, за межею лісосіки, пошкоджено до ступеня припинення росту два дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 14см та 21 см, а також наявне несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічна захаращеність на площі 0,3 га;

35) Квартал 39 виділ 15.3, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту межове дерево породи бук, діаметром біля шийки кореня 28см, внаслідок порушення карти технологічного процесу розробки лісосіки (вивіз деревини через суміжне до лісосіки насадження) пошкоджено природній підріст віком старше 5 років на площі 0,02 га та наявне незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічна захаращеність на площі 0,1 га;

36) Квартал 39 виділ 15.5, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня неприпинення росту межове дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 30 см та до ступеня припинення росту дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 14 см, зафіксовано незаконну рубку межового дерева породи бук діаметром пня в корі 45 см та наявне незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічна захаращеність на площі 0,2 га;

37) Квартал 38 виділ 14, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок проведення лісозаготівельних робіт, за межею лісосіки, пошкоджено до ступеня припинення росту 5 дерев породи явір діаметрами біля шийки кореня 12 см, 14 см, 16 см, 17 см та 28 см та зафіксовано наявність незадовільного очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,2 га;

38) Квартал 36 виділ 7, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок проведення лісозаготівельних робіт за межею лісосіки пошкоджено до ступеня неприпинення росту дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 32 см, встановлено пошкодження до ступеня припинення росту двох межових дерев породи бук діаметрами біля шийки кореня 12 см та 18 см та наявність несвоєчасного та незадовільного очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,1 га;

39) Квартал 36 виділ 7.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок проведення лісозаготівельних робіт за межею лісосіки пошкоджено до ступеня неприпинення росту три дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 37 см, 38 см та 41 см та встановлено наявність несвоєчасного та незадовільного очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,2 га;

40) Квартал 19 виділ 7, площа 5,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту (в межах лісосіки) три дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 14 см, 25 см та 30 см та встановлено несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,2 га;

41) Квартал 19 виділ 21, площа 1,6 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) два дерева породи дуб діаметрами біля шийки кореня 21 см та 26 см та встановлено несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

8. Перечинське лісництво.

42) Квартал 12 виділ 10, площа 3,2 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту два дерева (в межах лісосіки) породи бук діаметрами біля шийки кореня 17 см та 22 см, виявлено незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня в корі 21 см та несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

43) Квартал 12 виділ 7 площа 0,7 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту два дерева (в межах лісосіки) породи бук діаметрами біля шийки кореня 21 см та 22 см та встановлено несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,2 га;

44) Квартал 11 виділ 8, площа 5,0 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 12 см, 13 см, 14 см, 18 см та 22 см відповідно, виявлено незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня в корі 21 см та дерева породи граб діаметром пня в корі 25 см та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,5 га;

45) Квартал 12 виділ 7, площа 3,5 га - в процесі перевірки виявлено незаконну рубку дерева породи граб діаметром пня в корі 21 см та несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

46) Квартал 17 виділ 4, площа 0,9 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня неприпинення росту два межові дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 25 см і 30 см, встановлено пошкодження природного підросту віком до 5 років на площі 0,01 га та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,2 га;

47) Квартал 36 виділ 10, площа 10,0 га - в процесі перевірки на лісосіці виявлено незаконну рубку двох вітровальних дерев породи бук діаметрами пнів в корі 26 см та 21 см відповідно та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

48) Квартал 26 виділ 24(1), площа 1,4 га - в процесі перевірки виявлено незаконну рубку двох дерев породи бук діаметром пня в корі 14 см та 21 см, незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

49) Квартал 8 виділ 13, площа 8,6 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 17 см, виявлено незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня в корі 22 см та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,2 га;

9. Тур`янське лісництво.

50) Квартал 31 виділ 21(1), площа 1,8 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 34 см, за межею лісосіки виявлено незаконну рубку вітровального дерева породи бук діаметром пня в корі 26 см, пошкодження до ступеня неприпинення росту дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 24 см та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

51) Квартал 31 виділ 21(2), площа 1,0 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 16 см, виявлено на лісосіці незаконну рубку двох вітровальних дерев породи бук діаметрами пнів в корі 14 см та 22 см та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,2 га;

52) Квартал 58 виділ 6, площа 6,0 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) шість дерев породи ялина діаметрами біля шийки кореня до 10 см - 4 шт., 11 см, 12 см та три дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 22 см, 23 см та 36 см, виявлено на лісосіці незаконну рубку двох дерев породи бук діаметрами пнів в корі 28 см і 35 см та за межею лісосіки (до 10 метрів) виявлено незаконну рубку двох дерев породи бук діаметрами пнів в корі 27 см та 32 см, зафіксоване несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,3 га;

53) Квартал 58 виділ 7, площа 4,5 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) два дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 18 см і 20 см та дерево породи вільха (за межею лісосіки) діаметром біля шийки кореня 12 см, виявлено на лісосіці незаконну рубку шести дерев породи бук діаметрами пнів в корі 12 см, 13 см, 16 см, 18 см, 22 см, 36 см та за межею лісосіки (до 10 метрів) виявлено незаконну рубку двох дерев породи бук діаметрами пнів в корі 18 см та 32 см, зафіксовано незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічна захаращеність на площі 0,2 га;

54) В період масового розмноження диких тварин в квітні - червні 2020 року, в лісовому фонді ДП «Перечинське ЛГ» проводилася заготівля деревини з санітарних рубок обсягом 1163 м.куб., що є джерелом підвищеного шуму та неспокою.

Вказаний акт підписаний представником ДП «Перечинське лісове господарство» головним лісничим Кополовець Я.М. з застереженням згідно з яким у відповідні до законодавства терміни буде подано доповнення та зауваження.

Відповідно до листа ДП «Перечинське лісове господарство» № 266 від 02.07.2021 відповідач заперечив визначені в п.п. 1, 16, 27, 35, 45 Акту перевірки порушення вимог природоохоронного законодавства у вигляді пошкодження природного підросту та визначені в п.п. 6, 10, 12, 26, 36, 39, 46, 50 Акту перевірки порушення щодо пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту.

За наслідками виявлених порушень, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», позивачем 19.07.2021 складено розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу ДП «Перечинський лісгосп» у лісовому фонді ДП «Перечинський лісгосп» в загальному розмірі 575632,98 грн.

29.07.2021 позивачем з метою досудового врегулювання спору було направлено ДП «Перечинський ЛГ» претензію № 2303-12 про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

08.09.2021 відповідачем надіслано позивачу відповідь на претензію № 387, в якій ДП «Перечинське лісове господарство» зазначав про те, що знищення/пошкодження природного підросту, про яке зазначено в п.п. 1, 16, 27, 35, 46 акту перевірки та пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту на обстежених під час перевірки ділянках, що зазначені в п.п. 6, 10, 12, 26, 36, 39, 46, 50 акту перевірки під час проведення лісозаготівельних робіт допущено відповідачем в нормативно допустимих межах, які визначені в п. 55 Правил № 929 та п. 42 Правил № 555. У зв`язку з чим відхиляє претензію в частині відшкодування збитків на суму 96600,76 грн.

Згідно з платіжними дорученнями №15522 від 24.09.2021, №15524 від 24.09.2021, №15670 від 16.11.2021, №15521 від 27.09.2021, №15701 від 23.11.2021, №15672 від 17.11.2021 підтверджується добровільне відшкодування Відповідачем шкоди, завданої порушеннями вимог природоохоронного законодавства, які виявлені позивачем в ході планової перевірки відповідача та зазначені в Акті перевірки в загальній сумі 169 962, 95 грн.

Дослідивши обставини справи, перевіривши правильність застосування господарським судом при прийнятті оскаржуваного рішення норм матеріального та процесуального права, Західний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ст.131-1 Конституції України на органи прокуратури України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Виходячи з вимог п.п.1, 2 ч.1 ст. З Закону України "Про прокуратуру", діяльність органів прокуратури ґрунтується на засадах верховенства права та законності.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 цього ж Закону, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.

Суд зазначає, що рішенням Конституційного Суду України від 09.07.2002 №15-рп/2002 (справа про досудове врегулювання спорів) визначено, що положення ч. 2 ст. 124 Конституції України стосовно поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають у державі, необхідно розуміти так, що право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Встановлення законом або договором досудового врегулювання спору за волевиявленням суб`єктів правовідносин не є обмеженням юрисдикції судів і права на судовий захист. Обрання певного засобу правового захисту, у тому числі і досудового врегулювання спору, є правом, а не обов`язком особи, яка добровільно, виходячи з власних інтересів, його використовує.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини).

Ці міркування Конституційний Суд зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відтак, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає суду підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

При цьому суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

28.08.2021 Ужгородська окружна прокуратура Закарпатської області звернулася з листом №07.53-104-3687 до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, з проханням надати інформацію про те, чи зверталась Держекоінспекція до суду із позовною заявою до ДП "Перечинське ЛГ" про стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу порушеннями, виявленими в ході планової перевірки відповідача і зафіксовані в Акті перевірки №204/06 від 25.06.2021 та чи буде подаватися відповідний позов в майбутньому.

06.09.2021 Держекоінспекція листом №2661-06 повідомила Ужгородську окружну прокуратуру Закарпатської області, про те що за результатами проведеної перевірки відповідача складено розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу ДП «Перечинське ЛГ», розмір якої склав 575632,98 грн. Інспекція звернулася до Підприємства з письмовою претензією про добровільне відшкодування зазначеної суми збитків, а інформація щодо відшкодування збитків чи оскарження претензії у позивача відсутня.

Згідно з п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 за №275 (надалі Положення) Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Основним завданням Держекоінспекції є, зокрема, реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (п.п. 1 п. 3 Положення).

Згідно з п. і) ч. 1 ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» одним з основних принципів охорони навколишнього природного середовища є компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до п.п. 8 п. 4 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 за №275, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Листом №07.53-104-6570 вих-21 від 29.12.2021 Ужгородська окружна прокуратура Закарпатської області повідомила позивача про реалізацію представницьких функцій прокуратурою у зв`язку з необхідністю стягнення шкоди, завданою навколишньому природному середовищу відповідачем та про подання в порядку ст. 53 ГПК України відповідної позовної заяви до Господарського суду Закарпатської області.

Такі дії прокурора узгоджуються з позицією Великої палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 26.05.2020 у справі 912/2385/18, відповідно до якої, звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокурату», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджувані порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення. Таким чином Ужгородською окружною прокуратурою дотримано вимог ст. 23 Закон України «Про прокуратуру» щодо порядку звернення з позовом до суду в інтересах Державної екологічної інспекції Закарпатської області до ДП «Перечинське лісове господарство» про стягнення 405 670, 03 грн.

Предметом спору у даній справі є вимога державного органу, який є уповноваженим здійснювати контроль за дотриманням природоохоронного законодавства, про стягнення збитків заподіяних у результаті неналежного виконання відповідачем своїх функцій, як постійного лісокористувача.

Відповідач, в апеляційній скарзі, заперечує наступні положення Акту перевірки, на підставі якого з відповідача вирішено стягнути шкоду за пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту:

Дубриницьке лісництво щодо шкоди у розмірі 934, 04 грн:

- квартал 1 виділ 1.2 площа 1.0 га., рубка головного користування, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №006315 від 07.05.2021, пошкоджено до ступеня неприпинення росту одне дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 24 см. (пункт 6 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021);

Лісництво «Шипот» - щодо шкоди у розмірі 53 497, 16 грн:

- квартал 54 виділ 21.1 площа 1.0 га., рубка головного користування, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №006317 від 07.05.2021, пошкоджено до ступеня неприпинення росту три дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 61 см. (розмір шкоди складає 5 111,22 грн), 70 см. (розмір шкоди складає 6 123,06 грн) та 81 см. (розмір шкоди складає 7 359,81 грн) (пункт 10 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021);

- квартал 54 виділ 10.9 площа 1.0 га., рубка головного користування, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №006310 від 09.03.2021 або квартал 54 виділ 10.8 площа 1.0 га. рубка головного користування, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №006200 від 13.01.2021 (копія наявна в матеріалах справи) пошкоджено до ступеня неприпинення росту 7 дерев породи бук діаметром біля шийки кореня 19 см. (розмір шкоди складає 544,86 грн), 27 см. (розмір шкоди складає 1 366,47 грн), 27 см. (розмір шкоди складає 1366,47 грн), 58 см. (розмір шкоди складає 4 773,93 грн), 61 см. (розмір шкоди складає 5 111,22 грн), 87 см. (розмір шкоди складає 8 034,39 грн), 92 см. (розмір шкоди складає 8 594,51 грн.) та 1 дерево породи ясен діаметром біля шийки кореня 61 см. (розмір шкоди складає 5 111,22 грн) (пункт 12 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021);

Порошківське лісництво щодо шкоди у розмірі 10 957,62 грн:

- квартал 39, виділ 15.5 площа 1.0 га., рубка головного користування, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК №006301 від 14.01.2021, пошкоджено до ступеня неприпинення росту одне дерево породи бук діаметром біля шийки кореня ЗО см. (розмір шкоди складає 1 366,47 грн) (пункт 36 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021);

- квартал 36, виділ 7.2 площа 1.0 га., рубка головного користування, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК № 006312 від 26.03.2021, пошкоджено до ступеня неприпинення росту одне дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 32 см. (розмір шкоди складає 1 846,43 грн.) (пункт 38 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021);

- квартал 36, виділ 7.2 площа 1.0 га., рубка головного користування, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК № 006312 від 26.03.2021, пошкоджено до ступеня неприпинення росту три дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 37 см. (розмір шкоди складає 2 391,32 грн.), 38см. (розмір шкоди складає 2 391,32 грн.) та 41 см. (розмір шкоди складає 2 962,08 грн.) (пункт 39 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021);

Перечинське лісництво - щодо шкоди у розмірі 2 300,51 грн:

- квартал 17, виділ 4 площа 0,9 га., рубка головного користування, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК № 006303 від 22 січня 2021, пошкоджено до ступеня неприпинення росту два дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 25 см. (розмір шкоди складає 934,04 грн.) та ЗО см. (розмір шкоди складає 1 366,47 грн.) (пункт 46 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021);

Тур`янське лісництво - щодо шкоди у розмірі 934,04 грн:

- квартал 31, виділ 21(1), площа 1,8 га., вибірково-санітарна рубка, лісорубний квиток серії ЗА ЛРК № 006205 від 22 квітня 2020, пошкоджено до ступеня неприпинення росту одне дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 24 см. (розмір шкоди складає 934,04 грн.) (пункт 50 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021).

Також апелянт не погоджується із стягненням шкоди за незаконну рубку дерев, що визначено п. 1, 2 акту перевірки 204/06 від 25.06.2021, оскільки дерева визначені цими пунктами акту, на думку скаржника, були зрубані не за межами лісосіки, а в її межах, що дозволено п. 15, 19 Правил № 929

Відповідно до ст. 13 Конституції України, природні ресурси, що знаходяться у межах території України, є об`єктами права власності Українського народу й повинні використовуватися відповідно до закону.

Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Як визначено в абз. 2, 3 ст 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

В силу приписів ст. 16 та ч. 1 ст. 17 Лісового кодексу України, право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Лісового кодексу України, постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів; дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель; забезпечувати охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угруповань, сприяти формуванню екологічної мережі відповідно до природоохоронного законодавства.

Положеннями ст. 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п. 5 ст. 64 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані, здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Згідно з абз. 1, 3, 8 ст. 70 Лісового кодексу України заготівля деревини здійснюється при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, що проводяться в стиглих і перестійних деревостанах. Залежно від категорій лісів, природних лісорослинних умов, біологічних особливостей деревних порід та інших особливостей застосовуються такі системи рубок головного користування: суцільні, поступові або вибіркові, комбіновані рубки.

Заготівля деревини в порядку проведення рубок головного користування, а також інших рубок, пов`язаних із веденням лісового господарства, проводиться власниками лісів і постійними лісокористувачами, яким у встановленому порядку надано це право.

Відповідно до абз. 1 ст. 84 Лісового кодексу України з метою поліпшення якісного складу лісів, їх оздоровлення, посилення захисних властивостей власники лісів та постійні лісокористувачі здійснюють лісогосподарські заходи (рубки догляду за лісом, санітарні рубки, лісовідновні рубки в деревостанах, що втрачають захисні, водоохоронні та інші корисні властивості, рубки, пов`язані з реконструкцією малоцінних молодняків і похідних деревостанів тощо).

За змістом ст. 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у, зокрема, порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Частиною 2 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено перелік порушень законодавства про охорону навколишнього природного середовища, за які може наступати відповідальність.

Згідно з ч. 3 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», законодавством України може бути встановлено відповідальність і за інші порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» також передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Особи, яким завдано такої шкоди, мають право на відшкодування неодержаних прибутків за час, необхідний для відновлення здоров`я, якості навколишнього природного середовища, відтворення природних ресурсів до стану, придатного для використання за цільовим призначенням.

Згідно зі ст. 70 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», визначення складу екологічних правопорушень і злочинів, порядок притягнення винних до адміністративної та кримінальної відповідальності за їх вчинення встановлюються Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним кодексом України.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника.

Для відшкодування шкоди за правилами ст. 1166 ЦК України необхідно довести наступні елементи: - неправомірність поведінки особи (неправомірною можна вважати будь-яку дію/бездіяльність, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії); - наявність шкоди (під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо); - причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності (виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди); - вина особи, що завдала шкоду.

Таким чином, визначальним для вирішення спору у справі, що розглядається, є встановлення всієї сукупності елементів складу цивільного правопорушення. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 у справі N 909/976/17, постановах Верховного Суду від 27.03.2018 у справі N 909/1111/16, від 20.08.2018 у справі N 920/1293/16, від 23.08.2018 у справі N 917/1261/17, від 19.09.2018 у справі N 925/382/17, від 09.12.2019 у справі N 906/133/18, від 20.02.2020 у справі N 920/1106/17, від 30.11.2021 у справі N 926/2174/20.

Матеріалами даної справи підтверджується, що факт порушення законодавства зафіксований в акті перевірки Державної екологічної інспекції Закарпатської області №204/06 від 25.06.2021, складеному за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Як вірно зазначено судом першої інстанції, вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд має виходити з презумпції вини правопорушника, а тому саме відповідач повинен довести, що шкоду завдано не з його вини, або ж у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди (правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 12.09.2019 у справі №908/1092/18, від 12.11.2019 у справі №914/2436/18, тощо).

Поряд з тим, відповідно до п. 5 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 за №761 залежно від категорії лісів, лісорослинних умов, біологічних особливостей деревних порід, типу лісу, складу і вікової структури деревостанів, наявності та стану підросту господарсько цінних порід, ступеня стійкості ґрунтів проти ерозії, стрімкості схилів та інших особливостей можуть застосовуються такі системи рубок як поступові - рубки, під час яких передбачається видалення деревостану за кілька прийомів.

Згідно п. 1 Правил №929 ці Правила встановлюють норми і вимоги до заготівлі деревини під час спеціального використання лісових ресурсів в порядку рубок головного користування (далі - рубки), що проводяться в гірських лісах Карпат, на основі екосистемного підходу та принципів наближеного до природи ведення лісового господарства.

До гірських лісів Карпат належать ліси Закарпатської, Івано-Франківської, Львівської і Чернівецької областей, розташовані у межах гірської системи (п. 3 Правил).

Згідно з п. 15 Правил №929 поступові системи рубок - це заходи, спрямовані на використання попереднього поновлення і сприяння природному поновленню в період між прийомами, під час здійснення яких передбачається вирубування деревостану за кілька прийомів.

Рівномірно-поступові рубки проводяться в одновікових та умовно одновікових деревостанах шляхом їх поступового рівномірного розрідження і вирубування протягом не більш як 20 років та поєднуються із здійсненням заходів щодо сприяння природному поновленню (п. 16 Правил №929). За способами поступові системи рубок можуть бути дво-, три- і чотириприйомні.

Кількість прийомів та їх черговість визначається з урахуванням лісорослинних умов, біологічних особливостей головних порід, повноти деревостанів, характеру відновлення і стану підросту. Після першого прийому наступні рубки проводяться за умови наявності життєздатного підросту. Кінцевий прийом поступових систем рубок призначається за наявності рівномірно розміщеного на 1 гектарі життєздатного підросту господарсько цінних порід насіннєвого походження заввишки до 0,5 метра (у букових і ялицевих лісах - до 1,5 метра): у дубових лісах - не менш як 10 тис. штук; у букових і ялицевих лісах - не менш як 15 тис. штук; у ялинових лісах - не менш як 12 тис. штук.

Відповідно до п. 28 Правил №929 рівномірно-поступові рубки в букових лісах проводяться у деревостанах з повнотою 0,6 і більше на пологих, спадистих і стрімких схилах із стійкими і середньостійкими ґрунтами. У деревостанах з повнотою 0,6-0,8 проводяться двоприйомні рубки. Повнота після проведення першого прийому може бути зменшена до 0,4 з вирубкою не більш як 40 відсотків запасу. Кінцевий прийом призначається через 5-7 років за наявності життєздатного підросту в кількості, визначеній у пункті 15 цих Правил.

Згідно з п. 35 Правил № 929 вибіркові та поступові рубки проводяться із застосуванням технологій та використанням машин, які забезпечують збереження дерев і підросту, що залишаються. Не допускається пошкодження дерев до ступеня неприпинення їх росту на пологих і спадистих схилах - більш як 8 відсотків, на стрімких схилах - більш як 10 відсотків кількості залишених дерев. Аналогічні нормативи пошкодження дерев до ступеня неприпинення їх росту визначені в абз. 3 п. 42 Правил №555.

Пунктом 19 Правил № 929 визначено, що суцільні системи рубок - це заходи, під час здійснення яких вирубується деревостан, за винятком дерев та чагарників, що підлягають збереженню.

Вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп (п. 12 Правил № 555).

Пунктом 42 Правил № 555 під час розробки лісосік, а також проведення інших робіт здійснюються заходи щодо мінімізації пошкодження дерев, що не підлягають вирубуванню, зокрема за межами лісосік. На кожну лісосіку до початку її розробки складається карта технологічного процесу розроблення лісосіки (далі - технологічна карта), яка з урахуванням конкретних умов відображає лісівничі та організаційні вимоги до проведення робіт. У технологічній карті міститься перелік підготовчих робіт, визначається схема розробки лісосіки з нанесенням на неї виробничих об`єктів, устаткування, доріг, волоків, способи проведення лісозаготівельних операцій (напрям звалювання дерев, обрубування сучків, трелювання, спуск, кряжування, сортування, штабелювання, навантаження деревини, очищення місць рубок), установлюється черговість розробки пасік, передбачаються заходи щодо охорони праці та визначаються природоохоронні вимоги (запобігання ерозії ґрунтів, збереження підросту, дерев цінних порід, дерев-насінників тощо). Не допускається пошкодження дерев до ступеня неприпинення їх росту на пологих і спадистих схилах - понад 8 відсотків, на стрімких схилах - понад 10 відсотків кількості залишених дерев.

Заходи щодо відновлення лісу під час проведення рубок головного користування визначені в п.п. 52-55 Правил № 929, згідно з якими спосіб відновлення лісу на лісосіці, а у разі потреби на окремій частині, визначається під час підготовки лісосіки до рубки з урахуванням біологічних особливостей деревних порід, лісорослинних умов. Спосіб лісовідновлення може бути змінений під час огляду місць рубок. Під час проведення рубок забезпечується збереження надійного підросту та другого ярусу деревних порід. Після закінчення лісосічних робіт і очищення місць рубок збережений підріст береться на облік.

Після закінчення лісосічних робіт і очищення місць рубок та вивезення деревини площа пасік із збереженим підростом повинна становити не менш як 75 відсотків загальної площі ділянки з підростом і молодняком, що підлягали збереженню. Після рубки в зимовий період на схилах стрімкістю до 10 градусів повинно бути збережено не менш як 70 відсотків кількості підросту, зазначеної в лісорубному квитку, а на схилах стрімкістю більш як 10 градусів - не менш як 60 відсотків. Після рубки у весняно-літній та осінній період на схилах повинно бути збережено підросту відповідно не менш як 60 і 50 відсотків.

Таким чином, наведені вище положення норм чинного законодавства України та наявні в матеріалах справи докази свідчать про повне та всебічне дослідження місцевим господарським судом обставин справи та правомірність висновків суду про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог у даній справі, а доводи апеляційної скарги ДП «Перечинське лісове господарство» не спростовують встановлених судом першої інстанції обставин та здійснених на їх підставі висновків.

Окрім того, колегія суддів Західного апеляційного господарського суду вважає за необхідне звернути також увагу на те, що Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" від 05.04.2007 № 877-V (зі змінами та доповненнями; далі - Закон) встановлено правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю).

Відповідно до ст. 7 Закону визначено, що для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.

Частиною 6 ст. 7 Закону передбачено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості:

дату складення акта;

тип заходу (плановий або позаплановий);

форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо);

предмет державного нагляду (контролю);

найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід;

найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.

Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.

У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.

В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.

Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.

Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).

У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.

Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Відповідно до приписів ст. 10 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" ділянок суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право бути присутнім під час здійснення заходів державного нагляду (контролю), залучати під час здійснення таких заходів третіх осіб, надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта.

Згідно ст. 21 вказаного вище Закону суб`єкт господарювання має право звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю).

Матеріалами даної справи підтверджується, що ДП «Перечинське Лісове господарство» є постійним лісокористувачем обстежуваних лісових ділянок Дубриницького, Порошківського, Тур`я-Реметівського, Турицького, Турянського, Перечинського лісництв, Лісництва «Шипот», а тому обов`язок по охороні лісів від незаконних рубок та обов`язок дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів покладено саме на відповідача.

Також з матеріалів справи вбачається, що за результатами проведеного інспекторами Державної екологічної інспекції у Закарпатській області в період з 14.06.2021 по 25.06.2021 планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання ДП «Перечинське лісове господарство» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено акт №204/06 від 25.06.2021.

У зазначеному акті зафіксовано факт незабезпечення лісокористувачем (ДП «Перечинське лісове господарство») охорони і збереження закріплених за ним лісів, що призвело до незаконного вирубування, пошкодження до ступеня припинення росту, пошкодження до ступеня неприпинення росту, знищення природного підросту дерев, переруб межі лісосіки, несвоєчасного очищення місця заготівлі деревини та позалісосічну захаращеність від порубкових залишків, вивезення деревини з території лісосіки через русло постійного водотоку без облаштування переїзного містка, його захаращення порубковими рештками, а також заготівлю деревини з санітарних рубок в період масового розмноження диких тварин на підвідомчій відповідачу території.

Даний акт підписаний відповідачем з відміткою про те, що до такого акту ним будуть подані доповнення та зауваження.

Судова колегія звертає увагу на те, що у матеріалах справи відсутні складені відповідачем зауваження ДП «Перечинське лісове господарство» з приводу складеного Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області акту №204/06 від 25.06.2021, в яких би ДП «Перечинське лісове господарство» висловило обгрунтовану незгоду з зафіксованими у акті порушеннями.

Окрім того, в матеріалах справи відсутні також докази того, що відповідач скористався своїм правом, визначеним ст. 21 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", на оскарження такого акту до відповідного центрального органу виконавчої влади чи суду.

Разом з тим, Західний апеляційний господарський суд зазначає, що з наявного у справі листа ДП «Перечинське лісове господарство» № 266 від 01.07.2021 (а. с. 101, т. 1) не можна встановити саме обгрунтованої незгоди відповідача з актом №204/06 від 25.06.2021. У вказаному листі відповідачем зазначено з якими пунктами акту Державної екологічної інспекції у Закарпатській області №204/06 від 25.06.2021 не погоджується порушник, однак обгрунтування чому саме з зазначеними пунктами такий не погоджується, даний лист не містить. Тобто у листі, який, як стверджує відповідач, є запереченням щодо складеного Держекоінспекцією акту про порушення, не зазначено на підставі яких саме положень та норм закону чи підзаконних нормативно-правових актів у сукупності з якими доказами, відповідач вважає необгрунтованими та незаконними встановлені позивачем порушення.

Окрім того, в даному листі відповідач висловлює незгоду з п. п. 1, 6, 10, 12, 16, 26, 27, 35, 36, 39, 46 акту № 204/06 від 25.06.2021, а в апеляційній скарзі оспорює п. п. 1, 2, 6, 10, 36, 38, 39, 46, 50. Тобто, ряд позицій встановлених в акті як порушення (п. п. 2, 38, 39, 50 акту, тощо) з нарахуванням санкцій щодо порушення яких не погоджується апелянт в апеляційній скарзі ,в листі № 226 від 01.07.2021 взагалі не зазначено.

Також, колегія суддів вважає за необхідне звернути увагу на те, що з листа ДП «Перечинське лісове господарство» вбачається № 378 від 08.09.2021 (а. с. 103, т. 1) вбачається, що відповідач не погоджується з претензією Держекоінспекції № 28/0621 від 28.07.2021 в частині відшкодування збитків в сумі 96 600, 76 грн, а вже в листі відповідача № 585 від 14.12.2021 такий не погоджується із порушеннями вказаними у акті перевірки № 204/60 від 25.06.2021 на суму 405 670, 03 грн і вказує, що про таку незгоду ним направлено позивачу заперечення.

Судовою колегією встановлено, що заперечення, з яких можливо встановити незгоду відповідача з визначеними у акті порушеннями на суму 405 670, 03 грн у матеріалах справи відсутні.

За приписами ч. 3 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно з ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що суд першої інстанції ухвалив обгрунтоване рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. Скаржниками не доведено наявності підстав, визначених ст.277 ГПК України, для скасування рішення та для задоволення апеляційних скарг. Таких підстав апеляційним судом також не встановлено.

Отже, рішення суду першої інстанції слід залишити без змін, апеляційну скаргу без задоволення.

В силу положень ст. 129, 130 ГПК України судовий збір покладається на апелянта.

Керуючись ст. ст. 86, 129, 236, 254, 269, 270, 275, 276, 281, 282 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Апеляційну скаргу Державного підприємства Перечинське лісове господарство залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду Закарпатської області від 13.07.2022 у справі № 907/83/22 залишити без змін.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

4. Порядок та строки оскарження постанов апеляційного господарського суду до суду касаційної інстанції визначені ст. ст. 287-289 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 24.11.2022.

Головуючий суддя Марко Р.І.

Суддя Галушко Н.А.

Суддя Скрипчук О.С.