ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2022 року м. Дніпро Справа № 908/3754/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Кощеєва І.М. (доповідач),

суддів: Орєшкіної Е.В., Чус О.В.

розглянувши у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008" на рішення Господарського суду Запорізької області від від 19.04.2022р. (суддя Мірошниченко М.В., м. Запоріжжя, повний текст рішення складено 29.04.2022р.) у справі

за позовом Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" в особі Запорізьких міських електричних мереж, м. Запоріжжя

до відповідача: Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008", м. Запоріжжя

про стягнення 212 924, 36 грн.

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог

Публічне акціонерне товариство "Запоріжжяобленерго" в особі Запорізьких міських електричних мереж звернулось до Господарського суду Запорізької області з позовом до Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008", про стягнення заборгованості за необліковану електроенергію, в сумі 212 924,36 грн., на підставі акту про порушення ПРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р..

Обгрунтовуючи позовну позивач зазначає, що 02.11.2020р., під час проведення контрольного огляду електроустановки відповідача, за адресою вул. Військбуд, 20-з у м. Запоріжжя, в присутності представника відповідача - голови правління Радова Д.1. було виявлено порушення вимог ПРРЕЕ, що передбачено гін. 2 п. 8.4.2; п. 5.5.5.8, а саме: відсутність пломби ПАТ Запоріжжяобленерго №03047680, установленої на огородженні приладу обліку, трансформаторів струму, ввідного РБ та дооблікових мереж згідно акту про пломбування від 12.09.2016. Порушення виявлено під час контрольного огляду. У зв`язку із виявленим порушенням було складено Акт про порушення ПРРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р.. Акт про порушення підписано представником споживача Радовим Д.І. У графі зауваження до акту представником споживача зазначено: пломба зірвана випадково при зачиненні шафи ел. Крадіжки електроенергії не було. 24.12.2020р. відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, на якому прийнято рішення виконати розрахунок необлікованої електричної енергії по акту про порушення ПРРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р. на підставі пп. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, п. 8.4.7, п.8.4.9, п. 8.4.10 ПРРЕЕ за період з 02.05.2020р. по 02.11.2020р., за час роботи 24 год., у розмірі 73690 кВт/г, на загальну суму 212 924,36 грн., що оформлено відповідним протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №431 від 24.12.2020р.. Враховуючи те, що відповідач не провів оплату виставленого позивачем рахунку позивач звернувся до суду з вимогою про стягнення з відповідача 212 924,36 грн. заборгованості за не обліковану електроенергію.

2. Короткий зміст оскаржуваного судового рішення у справі

Рішенням Господарського суду Запорізької області від від 19.04.2022р. позов задоволено - стягнуто з Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008" на користь Публічного акціонерного товариства "Запоріжжяобленерго" в особі Запорізьких міських електричних мереж 212 924,36 грн. вартості необлікованої електричної енергії на підставі Акту про порушення № 10003464 від 02.11.2022р. у справі № 908/3754/21.

3. Короткий зміст вимог апеляційної скарги

Не погодившись із зазначеним рішенням суду, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся Обслуговуючий гаражний кооператив "Авіатор-2008", в якій просить суд скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 19.04.2022р. та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити у повному обсязі. Скаржником також заявлено клопотання про розгляд справи за участі його представника.

4. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу

Обґрунтовуючи доводи апеляційної скарги, Скаржник вказує на те, що при винесенні спірного рішення судом першої інстанції порушено та невірно застосовано ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», Постанову НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 p., п.п. 5.5.5, 8.2.4., 8.2.5., 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Зокрема, Скаржник вказує на те, шо договір № 11897 від 01.09.2010 р. на кінець 2018 р. був чинний і, відповідно, чинні на той час договори, згідно п. 2 Постанови НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р. «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії» укладалися саме лише поданням заяви-приєднання і ніяк інакше. Тому посилання позивача і суду на акт споживання електричної енергії споживачем за січень 2019 р., на думку Скаржника, є безпідставними.

Скаржник вважає, що лише сам факт продовження постачання електричної енергії з 01.01.2019р. є цілком достатнім і належним доказом наявності у позивача заяви-приєднання і про його обізнаність з новими юридичними реквізитами відповідача.

Скаржник також зазначає на тому, що судом проігноровано умови діючого договору, а всі висновки судом здійснені на умовах договору, який на момент виникнення спірних правовідносин втратив свою силу. Натомість, згідно п.8.6. Договору, в редакції від 26.12.2019 р. вказано, що у разі порушення розрахункового обліку з вини Споживача Споживач сплачує Оператору системи вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

Скаржник вважає, що на час здійснення перевірки діяли Правила роздрібного ринку електричної енергії, затверджені постановою НКРЕКП від 14.03.2018р. № 312 Про затвердження Правил роздрібного ринку електроенергії (в редакції, чинній станом на час виникнення спірних правовідносин). Ці Правила регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі- продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами та згідно п. 1.1.1, є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку.

Скаржник також зазначає на тому, що порядок складання та процедура розгляду акту про порушення є чітко регламентованою процедурою, недотримання якої своїм наслідком має скасування акту про порушення.

Скаржник звертає увагу на те, що відмітка про отримання копії Акту про порушення Радовим Д.І. - відсутня. Другого екземпляру Акту про порушення працівники позивача Радову Д.І. не залишили, проте, судом проігнорована дана обставина і суд погодився з доводами позивача про те, що відмітка «з актом ознайомлений» рівноцінна факту отримання акту, з чим, на переконання Скаржника, погодитися неможливо.

Також, вказує на те, що суду не надано: жодних доказів про направлення копії Акту про порушення безпосередньо Споживачеві, а саме - Обслуговуючому гаражному кооперативу «Авіатор-2008»; жодних доказів належного повідомлення безпосередньо Споживача а саме - Обслуговуючого гаражного кооперативу «Авіатор-2008» про час і місце засідання комісії; жодних документів на підтвердження направлення безпосередньо Споживачеві, а саме Обслуговуючому гаражному кооперативу «Авіатор-2008» протоколів засідання комісії, розрахунку обсягу та вартості необлікованої електричної енергії та розрахункових документів для їх оплати.

Окрім цього, Скаржник вважає, що судом не прийнята до уваги та важлива обставина, що згідно ПРРЕЕ, сам по собі зрив пломби з шафи обліку або огородженні при відсутності пошкоджень самого приладу обліку або самовільних несанкціонованих підключень не може бути підставою для здійснення нарахувань взагалі та вказує на те, що в Акті про порушення зазначено, що порушено вимоги п.п.2 п.8.4.2; п.2.3.4 та п.п.8 п. 5.5.5 ПРРЕЕ, при цьому зазначено, що самовільні підключення відсутні (п. 6 Акту) всі інші пломби та індикатори не порушені, засоби вимірювання електричної енергії справні (п.1 та п. 2 Акту).

У запереченнях на відзив на апеляційну скаргу, Скаржник звертає увагу на те, що Позивач ніяким чином не спростовує доводи відповідача про неякісне проведення опломбування огорожі. При цьому так звана «огорожа» як елемент шафи обліку конструктивно в її технологічному виконанні являє собою ширму із органічного скла розміром у половину шафи обліку, яка повністю відкрита знизу і має широку щілину зверху. Тобто ніякої функції закриття, а тим більше унеможливлення доступу до дооблікових мереж, трансформаторів струму, ввідного рубильника, приладу обліку - вона не виконує в принципі, і слугує лише як перепона від прямого забруднення елементів розрахункового обліку пилом.

Скаржник вважає, що шафа обліку чи будь-які огородження, у яких зберігається це обладнання і техніка, не є вузлом обліку з причини їх неспроможності обліковувати електроенергію, що спростовує висновки позивача про наявність порушення підпункту 2 пункту 8.4.2. ПРРЕЕ і дія у вигляді виключно відсутності пломби на шафі обліку чи будь-якого огородження не може бути кваліфікована порушенням підп. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ.

Скаржник також вказує на принципову відмінність між Методикою, що втратила чинність, та чинними Правилами роздрібного ринку електричної енергії. Тобто, якщо Методикою дійсно встановлювалася відповідальність за відсутність пломб де б вони не були встановлені - то наразі відповідальність передбачена лише за стан пломб, встановлених конкретно на засобах (вузлах) вимірювальної техніки. Таким чином, Скаржник вважає, що діючими Правилами роздрібного ринку електричної енергії суттєво звужено коло відповідальності, що не враховано а ні позивачем а ні судом першої інстанції.

Всі ці обставини, на думку апелянта, є підставами для скасування рішення Господарського суду Запорізької області від від 19.04.2022р. та відмови у задоволенні позову.

5. Узагальнений виклад позиції інших учасників справи

Позивач, у своєму відзиві на апеляційну скаргу, просить суд відмовити ОГК «Авіатор-2008» у задоволенні апеляційної скарги у повному обсязі.

В обгрунтування своїх заперечень, Позивач вказує на те, що спірний акт про порушення складено за типовою формою згідно додатку №8 до ПРРЕЕ, який містить особистий підпис голови ОГК «Авіатор-2008» Радова Д.Л., про ознайомлення зі складеним актом, що свідчить про отримання ним його копії, яка передається з підписанням такого акта. При цьому, акт про порушення не містить запису про відмову споживача від його підписання, відповідно і від його отримання.

Позивач зазначає на тому, що Відповідач не навів жодної норми права, на підставі якої оператор системи повинен додатково направляти копію акта про порушення споживачу за наявності у ньому особистого підпису уповноваженого представника Споживача про ознайомлення з таким актом, що свідчить про отримання його другого екземпляра.

Позивач вважає, що суд дійшов правомірних висновків: 1) що типова форма акта про порушення згідно додатку №8 до ПРРЕЕ не передбачає графи з відміткою про отримання акту представником споживача; 2) що повідомлення про дату засідання комісії з розгляду акта про порушення направляється рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідно до п. 8.2.6 ПРРЕЕ лише у випадку відмови споживача від підписання та отримання другого екземпляра акта про порушення.

Позивач також вказує на те, що за умовами вищезазначених договорів Споживач повинен був письмово повідомити оператора системи про зміну юридичної адреси, однак, від Споживача не надходило жодних письмових звернень щодо зміни реквізитів, відповідно протокол комісії від 24.12.2020р. разом із розрахунком та рахунком до сплати було направлено саме на юридичну адресу визначену Споживачем у вищезазначених договорах, а саме, м. Запоріжжя, вул. Військбуд, 98, квартира 4.

Позивач наголошує, що в підтвердження того, що зрив пломби стався внаслідок дій працівників Позивача, Відповідачем не надано жодного належного та допустимого доказу у розумінні ст. ст. 73, 76, 77 ГПК України, а тому є лише необгрунтованим та безпідставним припущенням, відповідно відсутні підстави для застосування до спірних правовідносин п. 8.7 Договору з розподілу за недоведеністю Відповідачем вини Оператора системи у передбачений чинним законодавством України спосіб.

На думку Позивача, важливою обставиною в даному випадку, яка спростовує твердження Відповідача, що зрив пломби стався внаслідок дій Позивача є те, що сам Споживач визнав порушення, підтвердженням чого, є запис в акті про порушення від 23.01.2020р. у графі «Зауваження», який здійснено головою ОГК «Авіатор-2008»: «Пломба сорвана случайно при закрытии шкафа эл. хищения эл.энергии не было». Даний запис і є підтвердженням визнання Споживачем своєї вини у незбереженні пломби, переданої на відповідальне зберігання.

Позивач вважає, що підстави для звільнення споживача від відповідальності, встановленої, як умовами договору, так і вимогами ст. 77 ЗУ «Про ринок електричної енергії», п. 2.3.4, п.п. 8 п. 5.5.5, п. 8.2.4, п.п. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, на порушення ПРРЕЕ, що виразилося у незбереженні пломби, переданої йому на відповідальне зберігання згідно акту про пломбування відсутні.

6. Рух справи в суді апеляційної інстанції

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.05.2022р. для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючий суддя - Кощеєв І.М. (доповідач), судді Орєшкіна Е.В.,Чус О.В..

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 18.05.2022р. витребувано у Господарського суду Запорізької області матеріали справи/копії матеріалів справи №908/3754/21. Розгляд питання про залишення апеляційної скарги без руху, про повернення апеляційної скарги, відмову у відкритті апеляційного провадження або про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008" на рішення Господарського суду Запорізької області від від 19.04.2022р. на рішення Господарського суду Запорізької області від 19.04.2022р. по справі №908/3754/21, відкладено до надходження матеріалів оскарження до суду апеляційної інстанції.

30.05.2022р. матеріали справи № 908/3754/21 надійшли до Центрального апеляційного господарського суду.

Згідно з ч. 1 ст. 247 ГПК України, у порядку спрощеного провадження розглядаються малозначні справи.

Ч. 13 ст. 8 ГПК України визначено, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 12 ГПК України для цілей цього Кодексу малозначними справами є справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ч. 1 ст. 270 ГПК України встановлено, що в суді апеляційної інстанції справи переглядаються в порядку спрощеного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

Ч. 10 ст. 270 ГПК України встановлено, що апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

При розгляді цієї справи колегія суддів враховує, що предметом позову у цій справі є вимоги про стягнення суми, меншої ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто вказана справа відноситься до малозначних справ в розумінні ГПК України, і розглядає справу без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 31.05.2022р. відмовлено в задоволенні клопотання Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008", про розгляд справи №908/3754/21 з повідомленням (викликом) учасників справи. Відкрито апеляційне провадження у справі за апеляційною скаргою Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008" на рішення Господарського суду Запорізької області від 19.04.2022р., для розгляду у порядку письмового провадження, без повідомлення учасників справи.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 12.07.2022р. зупинено провадження за апеляційною скаргою Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008" на рішення Господарського суду Запорізької області від від 19.04.2022р. у справі №908/3754/21 до закінчення розгляду Великою Палатою Верховного Суду справи №906/513/18 у подібних правовідносинах.

Від Публічного акціонерного товариства Запоріжжяобленерго в особі Запорізьких міських електричних мереж до суду надійшло клопотання, про поновлення провадження по розгляду апеляційної скарги Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008" на рішення Господарського суду Запорізької області від від 19.04.2022р., у зв`язку усуненням обставин, що зумовили його зупинення.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 17.11.2022р. поновлено апеляційне провадження, відкрите за апеляційною скаргою Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008" на рішення Господарського суду Запорізької області від від 19.04.2022р. у справі № 908/3754/21.

7. Встановлені судом обставини справи

01.09.2010р., між Відкритим акціонерним товариством «Запоріжжяобленерго» (найменування змінено на публічне акціонерне товариство «Запоріжжяобленерго» (постачальник електричної енергії) та Обслуговуючим гаражним кооперативом Авіатор-2008 (споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №11897, за умовами п. 1 якого постачальник електричної енергії продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю, зазначеною у додатку №1 «Обсяги постачання електричної енергії споживачу», а споживач оплачує постачальнику еклектичної енергії вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точки продажу електричної енергії визначаються додатком №2 «Точки продажу електричної енергії споживачу».

З 01.01.2019р. відбулось приєднання відповідача до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, який розміщено на офіційному сайті позивача і є у загальному доступі. Приєднання відбулось на умовах чинного договору про постачання електричної енергії від 01.09.2010р. №11897, щодо індивідуальних характеристик об`єкта, потужності, класу надійності, ідентифікаційних кодів, особливостей обліку відповідно до п. 4 постанови НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р..

За умовами підпунктів 1, 2 п. 6.2 договору про розподіл, споживач зобов`язується: виконувати умови цього договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів.

Згідно з пп. 6 п. 7.1 договору про розподіл оператор системи має право контролювати додержання споживачем вимог ПРРЕЕ.

02.11.2020р., під час проведення контрольного огляду електроустановки відповідача за адресою вул. Військбуд, 20з у м. Запоріжжя, в присутності представника відповідача голови правління Радова Д.І. було виявлено порушення вимог ПРРЕЕ, що передбачено пп. 2 п. 8.4.2; п. 5.5.5.8, а саме: відсутність пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго» №03047680і, установленої на огородженні приладу обліку, трансформаторів струму, ввідного РБ та дооблікових мереж згідно акту про пломбування від 12.09.2016р.. Порушення виявлено під час контрольного огляду.

У зв`язку із виявленим порушенням було складено Акт про порушення ПРРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р..

Акт про порушення підписано представником споживача Радовим Д.І. У графі зауваження до акту представником споживача зазначено: «пломба зірвана випадково при зачиненні шафи ел. Крадіжки електроенергії не було».

Відповідальність за збереження і цілісність приладу обліку, а також пломби покладено на відповідача згідно з актом про пломбування від 12.09.2016р..

Як зазначено в п. 11 акту про порушення, представника відповідача було запрошено на засідання комісії з розгляду актів про порушення для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на 24.12.2020р., за адресою: вул. Волгоградська, 25, каб. 312а з 13-00 год..

Представник споживача Радов Д.І. своїм підписом на акті засвідчив те, що споживач зі змістом актом ознайомлений та повідомлений про дату розгляду акту про порушення комісією позивача. Зауваження про те, що представник споживача не отримав акту про порушення, в акті не міститься.

02.11.2020 р. сторонами було підписано акт про пломбування елементів комерційного засобу обліку електричної енергії, підставою для складання якого зазначено акт про порушення.

Відповідач своїм правом бути присутнім на засіданні комісії по розгляду актів про порушення не скористався.

24.12.2020р. відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, на якому прийнято рішення виконати розрахунок необлікованої електричної енергії по акту про порушення ПРРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р., на підставі пп. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, п. 8.4.7, п.8.4.9, п. 8.4.10 ПРРЕЕ за період з 02.05.2020р. по 02.11.2020р. за час роботи 24 год., у розмірі 73690 кВт/г, на загальну суму 212 924,36 грн., що оформлено відповідним протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №431 від 24.12.2020р..

Для оплати необлікованої електричної енергії відповідачу виписано рахунок №/АН від 24.12.2020р., на суму 212 924,36 грн..

Щодо зауважень відповідача про те, що в даному рахунку зазначена кількість необлікованої електричної енергії в розмірі 83726 кВт.год., позивач пояснив, що кількість електричної енергії вказана помилково, втім сума до сплати в розмірі 212924,36 грн. визначена виходячи з кількості необлікованої електроенергії 73690 кВт/г відповідно до рішення комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ від 24.12.2020р. та розрахунку по акту про порушення ПРРЕЕ №431 від 24.12.2020р..

30.12.2020р. протокол комісії, розрахунок та рахунок по акту про порушення були направлені відповідачу на адресу вул. Військбуд, 98/4, м. Запоріжжя, 69013.

Позивач пояснив, що при укладенні договору про постачання електричної енергії №11897 від 01.09.2020р. відповідачем зазначено поштову та юридичну адресу: вул. Військбуд, 98/4, м. Запоріжжя, 69013. Письмових повідомлень про зміну місцезнаходження позивачу не надавалось. Відповідач таких доказів також не надав.

Додаткова угода від 01.11.2018р. до договору про постачання електричної енергії №11897 від 01.09.2020р., на яку посилається відповідач, у якій зазначена адреса відповідача вул. Військбуд, 20-з, м. Запоріжжя, укладалась сторонами не щодо зміни місцезнаходження відповідача, а з інших підстав.

Крім того, адреса вул. Військбуд, 98/4, м. Запоріжжя, 69013 була зазначена в договорі про постачання електричної енергії №11897 від 01.09.2020 не тільки як юридична, а як поштова.

Щодо зауважень відповідача про те, що при укладенні договору про розподіл електричної енергії відповідач вказав актуальну юридичну адресу заяві-приєднанні до умов договору про розподіл електричної енергії позивач відзначив, що відповідач не надав доказів надсилання або вручення позивачу даної заяви.

Слід відзначити, що в позовній заяві підставою для укладення договору про розподіл електричної енергії позивач зазначив акт споживання електричної енергії відповідачем за січень 2019 року, а не заяву-приєднання до умов договору про розподіл електричної енергії, що також свідчить про відсутність у нього заяви-приєднання відповідача.

У зв`язку з цим листування стосовно акту про порушення здійснювалось з відповідачем за адресою: вул. Військбуд, 98/4, м. Запоріжжя, 69013.

Відповідач не оскаржив рішення комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ в судовому порядку та не сплатив рахунок, виставлений на підставі акту про порушення.

Згідно з п. 8.6 договору про розподіл, у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

Згідно з п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 (далі - ПРРЕЕ), у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Підпунктами 4, 5, 6, 20, 22 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ визначені наступні зобов`язання Споживача: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів.

Згідно з абз. 1 п. 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Згідно з п. 8.2.4 ПРЕЕ, у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Згідно з підпунктом 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: пошкодження або відсутність пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування, складеному в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування і передачу на збереження засобів вимірювальної техніки та установлених пломб (крім пломб, установлених на кріпленнях кожуха лічильника електричної енергії).

Розрахунок необлікованої електроенергії по акту виконано згідно п. 8.4.10 ПРРЕЕ, яким передбачено нарахування у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави. Звідси величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) розрахована позивачем за формулою: доб = P · t доб · K в, де P - потужність (кВт), визначена як: 1) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи).

В даному випадку в п. 5 акту про порушення встановлено, що сумарна потужність струмоприймачів складає 31,6 кВт.год.

tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год.). У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача tдоб приймається рівним 8 год.

Kв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

У відповідності до п.п. 1 п. 8.4.8. Правил, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

У даному випадку відповідно до табл. №1 додатку №5 до договору (який вважається додатком №3 до договору про розподілу електричної енергії на підставі п. 12.9 «Перехідні положення» до цього договору) кількість годин роботи обладнання споживача на добу складає 24 години, кількість робочих днів у тижні складає 7 днів.

Остання технічна перевірка електроустаткування відповідача, що передувала дню виявлення порушення, була проведена 12.09.2016р., що підтверджено актом технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В.

Доводи відповідача, що останній контрольний огляд відбувся 30.10.2020р., тобто за 2 дні до складання акту про порушення, є безпідставними, оскільки вказаний акт не є актом контрольного огляду чи технічної перевірки.

Пунктами 6.5.2, 6.5.3, 6.5.10 Кодексу комерційного обліку передбачено, що контрольний огляд вузлів обліку та схем їх підключення у споживачів проводяться у присутності споживача або уповноважених представників споживача. Під час здійснення контрольного огляду вузлів обліку та ЗКО має бути виконаний комплекс робіт (без використання спеціальних технічних засобів) щодо візуального обстеження цілісності засобів комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та пломбувального матеріалу та наявності відбитків їх тавр, проведені візуальна перевірка стану індикаторів магнітного та/або електричного полів, встановлених на/у ЗКО, виявлення самовільних підключень, а також зняття показів засобів комерційного обліку та перевірка часу годинників інтервальних засобів комерційного обліку.

Результати контрольного огляду/технічної перевірки оформляються актом контрольного огляду/технічної перевірки із зазначенням у ньому прізвищ та номерів службових посвідчень уповноважених представників оператора системи, які проводили контрольний огляд/технічну перевірку, та інформації про інших осіб, які були присутні під час проведення контрольного огляду/технічної перевірки, підстав проведення та детального опису результатів контрольного огляду/технічної перевірки.

Виходячи з цього, контрольний огляд має бути проведений у присутності саме споживача або уповноважених представників споживача.

Акт від 30.10.2020р. складений у зв`язку з неможливістю провести перевірку за фактом виявленого порушення за відсутності уповноваженого представника позивача

Тобто, у період з 30.10.2020р. по 02.11.2020р. тривав один контрольний огляд, під час якого виконувався комплекс робіт, передбачений п. 6.5.3 Кодексом комерційного обліку.

З урахуванням цього, нарахування по акту про порушення ПРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р. проведено з 02.05.2020р., тобто за 6 місяців, що передували складенню акта про порушення.

Таким чином, загальна кількість недоврахованої електроенергії визначена в розмірі 73690 кВт.год, на загальну суму 212 924,36 грн..

Відповідач посилається на те, що п. 8.6 договору передбачена відповідальність споживача у вигляді сплати недорахованої електричної енергії виключно за порушення розрахункового обліку, а шафа обліку чи будь-які погодження, у яких зберігається це обладнання, не є вузлом обліку з причини неспроможності їх обліковувати електроенергію.

Позивач зазначає, що Відповідачем вказану вартість не облікованої електричної енергії не оплачено, у зв`язку з чим у нього виникла заборгованість, що і стало підставою для звернення з позовом до суду.

За наслідками розгляду позову господарським судом прийнято оскаржуване рішення у даній справі.

8. Оцінка аргументів учасників справи і висновків суду першої інстанції

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2). Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 4).

Апеляційний господарський суд, переглядаючи в апеляційному порядку оскаржуване судове рішення, в межах доводів та вимог апеляційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи, перевіривши правильність застосування судом попередньої інстанції норм матеріального і процесуального права, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Причиною виникнення спору стало питання щодо наявності чи відсутності підстав для стягнення вартості не облікованої електричної енергії.

Ухвалюючи оскаржуване рішення про задоволення позовних вимог, місцевий господарський суд виходив з того, що у відповідача було виявлено порушення ПРРЕЕ у вигляді відсутності пломби на шафі обліку, що є підставою для стягнення вартості недооблікованої електричної енергії, докази скасування рішення комісії, оформленого проколом від 02.11.2020р., на час розгляду справи суду не надано, отже воно є чинним та підлягає виконанню. Докази повної або часткової оплати відповідачем нарахованої по Акту суми вартості недорахованої електроенергії також у матеріалах справи відсутні. ПАТ Запоріжжяобленерго в особі Запорізьких міських електричних мереж довело та документально підтвердило факт порушення Обслуговуючим гаражним кооперативом «Авіатор-2008» Правил роздрібного ринку електричної енергії та наявність підстав для стягнення вартості необлікованої електроенергії, в сумі 212 924,36 грн..

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з наступних мотивів.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 11 ЦК України, цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини. Правочин, різновидом якого є договори - основний вид правомірних дій - це волевиявлення осіб, безпосередньо спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послуги, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу.

Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться (стаття 526 ЦК України).

Статтею 174 ГК України передбачено, що господарські зобов`язання можуть виникати з господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Згідно статті 175 ГК України, майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управлена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку. Майнові зобов`язання, які виникають між учасниками господарських відносин, регулюються Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства (п. 1 ст. 628 ЦК України).

За договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму (стаття 655 ЦК України).

Правовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником та споживачами, а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначені Законом України "Про ринок електричної енергії", Правилами роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ), які затверджено постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р..

Відповідно до ст. 77 Закону України "Про ринок електричної енергії", учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом. Правопорушеннями на ринку електричної енергії зокрема, є пошкодження цілісності пломб, повірочного тавра тощо (пункт 14).

Частинами 1-3 ст. 193 ГК України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

З матеріалів справи вбачається, що 01.09.2010 p., між позивачем та відповідачем було укладено Договір про постачання електричної енергії № 11897, за умовами п. 1 якого постачальник електричної енергії продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю, зазначеною у додатку №1 «Обсяги постачання електричної енергії споживачу», а споживач оплачує постачальнику еклектичної енергії вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точки продажу електричної енергії визначаються додатком №2 «Точки продажу електричної енергії споживачу».

Договором передбачено, що під час виконання умов цього договору, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим Договором, Сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (п. 2.1 Договору).

На виконання Постанови НКРЕКП від 13.11.2018р. № 1415 «Про видачу ПАТ Запоріжжяобленерго» ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензій з передачі енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом ПАТ «Запоріжжяобленерго» видано ліцензію на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії у межах місць провадження господарської діяльності та анульовано ліцензію на право провадження господарської діяльності з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами та ліцензію на право провадження господарської діяльності з постачання електричної енергії за регульованим тарифом.

У зв`язку з набранням чинності вказаною Постановою починаючи з 01.01.2019р., між позивачем та відповідачем було укладено договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, який є публічним і оприлюднений на офіційному веб-сайті Оператора системи й встановлює порядок та умови розподілу (передачі) електричної енергії шляхом приєднання споживача до умов цього договору згідно з Заявою - приєднання.

Приєднання відбулось на умовах чинного договору про постачання електричної енергії від 01.09.2010р. за № 11897 щодо індивідуальних характеристик об`єкта, потужності, класу надійності, ідентифікаційних кодів, особливостей обліку тощо згідно п. 4 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018р. № 312.

Відповідно до п. 6.2 договору, Споживач, зокрема, зобов`язується: 1) виконувати умови цього договору; 2) забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів; 4) узгоджувати з Оператором системи нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Згідно з п. 6 постанови НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р. після укладення договору про надання послуг з розподілу електричної енергії договори про користування електричною енергією та договори про постачання електричної енергії продовжують свою дію в частині регулювання відносин щодо заборгованості/переплати за цими договорами з відповідними правами та обов`язками, пов`язаними з такою заборгованістю/переплатою, а також щодо нарахування пені, неустойки, обмеження та припинення постачання електричної енергії тощо.

Згідно з п. 2.1.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р. (надалі - ПРРЕЕ) фактом приєднання споживача до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії (акцептування договору) є вчинення споживачем будь-яких дій, які свідчать про його бажання укласти договір споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, зокрема повернення (надання) підписаної заяви-приєднання, сплата рахунка оператора системи розподілу та/або документально підтверджене споживання електричної енергії.

На підтвердження факту споживання відповідачем електричної енергії з 01.01.2019р., позивач надав копію акту про спожиту електричну енергію за січень 2019 року.

Відповідач не заперечує факту приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, надав копію підписаної з боку відповідача заяви-приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії.

Отже, з 01.01.2019р. відбулось приєднання відповідача до публічного договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, який розміщено на офіційному сайті позивача і є у загальному доступі.

Приєднання відбулось на умовах чинного договору про постачання електричної енергії від 01.09.2010р. №11897 щодо індивідуальних характеристик об`єкта, потужності, класу надійності, ідентифікаційних кодів, особливостей обліку відповідно до п. 4 постанови НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р..

За умовами підпунктів 1, 2 пункту 6.2 договору про розподіл, споживач зобов`язується: виконувати умови цього договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та електроприладів.

Згідно з пп. 6 п. 7.1 договору про розподіл, оператор системи має право контролювати додержання споживачем вимог ПРРЕЕ.

Як вже зазначалось вище, 02.11.2020р., під час проведення контрольного огляду електроустановки відповідача, за адресою вул. Військбуд, 20з у м. Запоріжжя, в присутності представника відповідача - голови правління Радова Д.І., було виявлено порушення вимог ПРРЕЕ, що передбачено пп. 2 п. 8.4.2; п. 5.5.5.8, а саме: відсутність пломби ПАТ «Запоріжжяобленерго» №03047680і, встановленої на огородженні приладу обліку, трансформаторів струму, ввідного РБ та дооблікових мереж згідно акту про пломбування від 12.09.2016р.. Порушення виявлено під час контрольного огляду.

У зв`язку із виявленим порушенням було складено Акт про порушення ПРРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р..

Акт про порушення складений за формою, наведеною у додатку 8 до ПРРЕЕ, і дана форма не передбачає графи з відміткою про отримання акту представником споживача.

Згідно з п. 8.2.5 ПРРЕЕ, акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві.

Матеріали справи свідчать, що Акт про порушення підписано представником споживача Радовим Д.І., графі зауваження до акту представником споживача зазначено: «пломба зірвана випадково при зачиненні шафи ел. крадіжки електроенергії не було».

Відповідальність за збереження і цілісність приладу обліку, а також пломби покладено на відповідача згідно з актом про пломбування від 12.09.2016р..

02.11.2020р. сторонами було підписано акт про пломбування елементів комерційного засобу обліку електричної енергії, підставою для складання якого зазначено акт про порушення.

Як зазначено в п. 11 акту про порушення, представника відповідача було запрошено на засідання комісії з розгляду актів про порушення для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії на 24.12.2020р., за адресою: вул. Волгоградська, 25, каб. 312а з 13-00 год..

Отже, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що представник споживача Радов Д.І. своїм підписом на акті засвідчив те, що споживач зі змістом актом ознайомлений та повідомлений про дату розгляду акту про порушення комісією позивача. Зауваження про те, що представник споживача не отримав акту про порушення, в акті не міститься.

24.12.2020р. відбулось засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ, на якому прийнято рішення виконати розрахунок необлікованої електричної енергії по акту про порушення ПРРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р. на підставі пп. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ, п. 8.4.7, п.8.4.9, п. 8.4.10 ПРРЕЕ, за період з 02.05.2020р. по 02.11.2020р. за час роботи 24 год., у розмірі 73690 кВт/г, на загальну суму 212 924,36 грн., що оформлено відповідним протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №431 від 24.12.2020р..

Розрахунок необлікованої електроенергії по акту виконано згідно п. 8.4.10 ПРРЕЕ, яким передбачено нарахування у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-5 пункту 8.4.2 цієї глави. Звідси величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії протягом робочого часу (Wдоб, кВт·год) розрахована позивачем за формулою: доб = P · t доб · K в, де P - потужність (кВт), визначена як: 1) сумарна максимальна потужність наявних у споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів відповідно до їх паспортних даних (за умови, якщо визначена таким чином потужність не перевищує дозволену потужність для цієї точки комерційного обліку, зазначену в договорі з оператором системи).

В даному випадку в п. 5 акту про порушення встановлено, що сумарна потужність струмоприймачів складає 31,6 кВт.год.

tдоб - тривалість роботи обладнання протягом доби, що визначається на підставі договору з оператором системи (год.). У разі відсутності в договорі даних про тривалість роботи обладнання споживача tдоб приймається рівним 8 год.

Kв - коефіцієнт використання струмоприймачів (приймається рівним 0,6).

У відповідності до п.п. 1 п. 8.4.8. Правил, кількість днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил, визначається виходячи з кількості робочих днів електроустановки споживача (крім випадків фіксації засобами комерційного обліку кількості днів, протягом яких споживання електричної енергії здійснювалося з порушенням вимог цих Правил): у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 (у частині пошкодження засобів вимірювальної техніки та/або пломб) або у підпункті 4 пункту 8.4.2 цієї глави, - з дня останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку або технічної перевірки (якщо технічну перевірку було проведено після останнього контрольного огляду засобу комерційного обліку) до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості робочих днів у шести календарних місяцях, що передували дню виявлення порушення.

У даному випадку відповідно до табл. №1 додатку №5 до договору (який вважається додатком №3 до договору про розподілу електричної енергії на підставі п. 12.9 «Перехідні положення» до цього договору) кількість годин роботи обладнання споживача на добу складає 24 години, кількість робочих днів у тижні складає 7 днів.

За твердженням позивача, остання технічна перевірка електроустаткування відповідача, що передувала дню виявлення порушення, була проведена 12.09.2016р., що підтверджено актом технічної перевірки засобів обліку електричної енергії до 1000В.

Доводи відповідача, що останній контрольний огляд відбувся 30.10.2020р., тобто за 2 дні до складання акту про порушення, суд першої інстанції вірно визнав безпідставними зазначивши на тому, що вказаний акт не є актом контрольного огляду чи технічної перевірки.

Пунктами 6.5.2, 6.5.3, 6.5.10 Кодексу комерційного обліку передбачено, що контрольний огляд вузлів обліку та схем їх підключення у споживачів проводяться у присутності споживача або уповноважених представників споживача. Під час здійснення контрольного огляду вузлів обліку та ЗКО має бути виконаний комплекс робіт (без використання спеціальних технічних засобів) щодо візуального обстеження цілісності засобів комерційного обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та пломбувального матеріалу та наявності відбитків їх тавр, проведені візуальна перевірка стану індикаторів магнітного та/або електричного полів, встановлених на/у ЗКО, виявлення самовільних підключень, а також зняття показів засобів комерційного обліку та перевірка часу годинників інтервальних засобів комерційного обліку.

Результати контрольного огляду/технічної перевірки оформляються актом контрольного огляду/технічної перевірки із зазначенням у ньому прізвищ та номерів службових посвідчень уповноважених представників оператора системи, які проводили контрольний огляд/технічну перевірку, та інформації про інших осіб, які були присутні під час проведення контрольного огляду/технічної перевірки, підстав проведення та детального опису результатів контрольного огляду/технічної перевірки.

Виходячи з цього, контрольний огляд має бути проведений у присутності саме споживача або уповноважених представників споживача.

Акт від 30.10.2020р., складений у зв`язку з неможливістю провести перевірку за фактом виявленого порушення за відсутності уповноваженого представника позивача.

Тобто, у період з 30.10.2020 р. по 02.11.2020р., тривав один контрольний огляд, під час якого виконувався комплекс робіт, передбачений п. 6.5.3 Кодексом комерційного обліку.

З урахуванням цього, нарахування по акту про порушення ПРЕЕ №10003464 від 02.11.2020р. проведено з 02.05.2020р., тобто за 6 місяців, що передували складенню акта про порушення.

Таким чином, загальна кількість недоврахованої електроенергії визначена в розмірі 73690 кВт.год, на загальну суму 212 924,36 грн..

Відповідач на засіданні комісії не з`явився.

Для оплати необлікованої електричної енергії відповідачу виписано рахунок №/АН від 24.12.2020р., на суму 212 924,36 грн..

30.12.2020р. протокол комісії, розрахунок та рахунок по акту про порушення були направлені відповідачу, на адресу: вул. Військбуд, 98/4, м. Запоріжжя, 69013.

Рішення комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ в судовому порядку Відповідач не оскаржив та не сплатив рахунок, виставлений на підставі акту про порушення.

Згідно з п. 8.6 договору про розподіл, у разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість необлікованої електричної енергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ.

Відповідно до ст. 26 Закону України Про електроенергетику, споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Статтею 27 Закону України Про електроенергетику передбачено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є зокрема крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Підпунктами 4, 5, 6, 20, 22 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ визначені наступні зобов`язання Споживача: здійснювати оплату рахунків, виставлених на підставі актів про порушення цих Правил та умов договору; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача; утримувати власні мережі у стані, що відповідає вимогам нормативних документів.

Пунктом 5.1.1 ПРРЕЕ передбачено, що оператор системи має право проводити (за пред`явленням представником службового посвідчення) обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень, що викликають неправильне вимірювання обсягів споживання електричної енергії; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.

Згідно з п. 8.2.4 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018р. (далі - ПРРЕЕ), у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Відповідно до п. 8.2.5 ПРРЕЕ, у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил.

Згідно з абз. 1 п. 8.2.6 ПРРЕЕ, на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Підпунктом 3 п. 8.4.2. ПРРЕЕ визначено, що визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі пошкодження (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу лічильника тощо) або відсутність засобів вимірювальної техніки (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, установленому Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує передачу на збереження засобів вимірювальної техніки, та у разі пошкодження засобів вимірювальної техніки за умови втручання споживача в роботу засобів вимірювальної техніки), інші дії споживача, які призвели до зміни показів засобів вимірювальної техніки (використання фазозсувного трансформатора, постійних магнітів (у разі невстановлення на/в лічильник індикаторів), пристрою випромінювання електромагнітних полів тощо).

Вказані обставини підтверджені належними та допустимими доказами, які містяться в матеріалах справи, зокрема Актом про порушення №10003464 від 02.11.2020р., Протоколом засідання комісії з розгляду актів про порушення ПРРЕЕ №431 від 24.12.2020р. та розрахунком по Акту про порушення № 10003464 від 02.11.2020р..

Доводи Скаржника про те, що шафа обліку чи будь-які огородження, у яких зберігається це обладнання і техніка, не є вузлом обліку з причини їх неспроможності обліковувати електроенергію, і дія у вигляді виключно відсутності пломби на шафі обліку чи будь-якого огородження не може бути кваліфікована порушенням підп. 2 п. 8.4.2 ПРРЕЕ колегією суддів відхиляються, як безпідставні, з огляду на наступне.

За визначенням пп. 14 п. 1.2.1 Кодексу комерційного обліку, вузол обліку електричної енергії (вузол обліку) це сукупність обладнання та засобів вимірювальної техніки, змонтованих та з`єднаних між собою за встановленою схемою для забезпечення вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання. До складу вузла обліку можуть входити лічильники електричної енергії, трансформатори струму, трансформатори напруги, устаткування автоматичного відключення чи обмеження потужності, засоби захисту (автоматичні вимикачі або запобіжники), вторинні кола струму і напруги та інші допоміжні засоби (тестові блоки, перетворювачі імпульсів, блоки живлення, обладнання дистанційної передачі даних тощо). Характеристики складових вузла обліку мають бути достатніми для вимірювання електричної енергії із заданою періодичністю та похибкою;

Згідно з п. 5.16.1, 5.16.3 Кодексу комерційного обліку, з метою запобігання несанкціонованому втручанню та доступу до елементів або функції настроювання ЗВТ у складі вузла обліку за результатами технічної перевірки такі ЗВТ та вузол обліку пломбують

ЗВТ мають бути опломбовані на затискній кришці пломбою оператора системи.

Пломби з тавром оператора системи мають бути встановлені також на пристроях вузла обліку, що закривають: 1) первинні і вторинні кола живлення ЗВТ; 2) кришки важелів і кнопок управління комутаційних апаратів та захисних автоматичних вимикачів, встановлених у цих колах; 3) двері комірок трансформаторів напруги;4) кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, апаратних інтерфейсах зв`язку ЗВТ; 5) всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до відкритих струмоведучих та сигнальних частин ЗВТ.

Згідно з п.5.16.15 Кодексу комерційного обліку, після пломбування/розпломбування ЗВТ та пристроїв ВОЕ на об`єкті складається акт пломбування/розпломбування, що підтверджує факт установлення/зняття пломб та індикаторів на/у ЗВТ (зокрема передбачених виробником ЗВТ), відповідність їх стану (неспрацьований/спрацьований), а також передачі встановлених ЗВТ та інших складових ВОЕ, пломб та індикаторів на збереження. Акт пломбування/розпломбування має також містити інформацію про місце кожної пломби/індикатора, найменування суб`єкта, який встановлює/знімає пломбу/індикатор, і суб`єкта, відповідального за збереження та цілісність пломби/індикатора.

Відповідно до п. 1.5.29 глави 1.5 Правил улаштування електроустановок (далі ПУЕ), засоби обліку повинні встановлюватися в шафах, камерах комплектних розподільчих пристроїв (КРУ, КРУП), на панелях, щитах, в нішах, на стінах, що мають жорстку конструкцію.

Положеннями пункту 1.5.30 глави 1.5 ПУЕ визначено, що у місцях, де наявна небезпека механічних ушкоджень засобів обліку, або в місцях, доступних стороннім особам, прилади обліку встановлюються у металеві шафи, що закриваються.

Згідно з пп. 14 п. 1.2.1 розділу Кодексу комерційного обліку, вузол обліку електричної енергії (вузол обліку) - це сукупність обладнання та засобів вимірювальної техніки, змонтованих та з`єднаних між собою за встановленою схемою для забезпечення вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання. До складу вузла обліку можуть входити лічильники електричної енергії, трансформатори струму, трансформатори напруги, устаткування автоматичного відключення чи обмеження потужності, засоби захисту (автоматичні вимикачі або запобіжники), вторинні кола струму і напруги та інші допоміжні засоби (тестові блоки, перетворювачі імпульсів, блоки живлення, обладнання дистанційної передачі даних тощо).

Також відповідно до п. 1.1.2 ПРРЕЕ, вузол обліку - сукупність змонтованих та встановлених на одному щиті або в одній шафі засобів вимірювальної техніки та устаткування автоматичного відключення чи обмеження потужності.

Виходячи з наведених визначень вузол обліку складається не тільки із засобів вимірювальної техніки, а й допоміжних засобі/обладнання/пристроїв, призначених для з`єднання, монтажу, встановлення засобу вимірювальної техніки.

Пунктом 3.31 ПКЕЕ (які діяли на час опломбування електроустановки відповідача 12.09.2016р.) було передбачено, що розрахунковий засіб обліку електричної енергії має бути опломбований на кріпленні кожуха лічильника пломбою з тавром центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері технічного регулювання, а на затискній кришці - пломбою електропередавальної організації.

Пломби з тавром електропередавальної організації мають бути встановлені також на пристроях, що закривають первинні і вторинні кола живлення засобу обліку, приводи і кнопки управління комутаційних апаратів та кришки автоматів, встановлених у цих колах, двері комірок трансформаторів напруги, кришки на зборках і колодках затискачів, випробувальних блоках, лінії зв`язку автоматизованих систем обліку та всі інші пристрої і місця, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку.

Підготовка місць для опломбування здійснюється власником електроустановки згідно з переліком, наданим електропередавальною організацією. Перелік місць пломбування може бути розширений за обґрунтованою пропозицією однієї із сторін.

Підготовка місць для пломбування, монтаж вузла обліку та його складових елементів, у тому числі огородження з гнучкого пластику, було виконано безпосередньо представником відповідача, а позивачем було проведено тільки його пломбування.

За змістом п. 8.2.4 ПРЕЕ, зрив пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, є підставою для розрахунку обсягу електричної енергії відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.

Згідно з підпунктом 2 пункту 8.4.2 ПРРЕЕ, визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, у разі виявлення відсутності пломб з відбитками тавр оператора системи чи інших заінтересованих сторін, установлених на засобах (вузлах) вимірювальної техніки в місцях, указаних в акті про пломбування.

При цьому, колегія суддів приймає до уваги твердження Позивача про те, в шафі обліку з встановленим огородженням під напругою знаходяться дооблікові кола (від межі балансової належності до точки вимірювання), які підключено в наступній послідовності: ввідний рубильник; плавкі запобіжники; вимірювальні трансформатори струму, первинні та вторинні кола живлення, лічильник.

При цьому: Рубильник - електричний комутаційний апарат з ручним приводом, який застосовується з метою вмикання, вимикання або перемикання навантаження.

Запобіжник або плавкий (топкий) запобіжник комутаційний апарат, призначений для вимикання кола, яке він захищає, шляхом руйнування спеціально передбачених для цього струмоведучих частин під дією струму, що перевищує певне значення протягом визначеного часу.

Вторинні (допоміжні) кола - сукупність кабелів, проводів та затискачів, які з`єднують пристрої керування, захисту, автоматики, обчислювальної техніки, зв`язку, засоби вимірювань і сигналізації електростанції (підстанції) (п. 3.4.4 глави 3.4 Правил улаштування електроустановок, затверджених наказом Міністерства енергетики та вугільної промисловості України від 21.07.2017р. №476).

Засіб вимірювальної техніки (далі - ЗВТ) - технічні засоби, які використовуються для вимірювання обсягів та/або якості електричної енергії в точці вимірювання відповідної точки комерційного обліку і мають нормовані метрологічні характеристики (п. 1.1.2 ПРРЕЕ) Лічильники електричної енергії, трансформатори струму та трансформатори напруги відносяться до законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки (п. 7.1.2 ККО»).

Отже, лічильник, трансфоматори струму, вторинні кола струму і напруги разом із допоміжним обладнанням/пристроями у вигляді шафи обліку/ огородження та ін, входять до складу вузла обліку, тобто являються єдиним комплексом, призначеним для вимірювання та обліку електричної енергії в заданій точці вимірювання. При цьому, не можна оцінювати кожний елемент вузла обліку окремо від інших на предмет чи є він вузлом обліку, оскільки тільки у сукупності ЗВТ з допоміжним обладнанняу/пристроями є єдиним комплексним вузлом обліку.

В даному випадку, при наявності вільного доступу до відкритих дооблікових струмоведучих частин, первинних та вторинних дооблікових кіл живлення ЗВТ у Споживача є можливість споживання всієї електричної енергії безобліково шляхом відключення вторинних кіл напруги живлення лічильника або закорочення вторинних кіл струму на трансформаторах струму та в інший спосіб. Для виконання вищенаведених дій Споживачу достатньо відхили огородження (матеріал - гнучкий пластик) на певний кут в місці відсутньої пломби.

Таким чином, у розумінні п.п. 1.5.29, 1.5.30 глави 1.5 ПУЕ, пп. 14 п. 1.2.1 ККО та п. 1.1.2 ПРРЕЕ шафа обліку з огородженням, у якій знаходяться засоби вимірювальної техніки є допоміжним обладнанням, тобто невід`ємною частиною вузла обліку електричної енергії, яка виконує функцію захисної конструкції для всього електрообладнання, та перш за все, унеможливлює споживачу доступ до відкритих дооблікових струмоведучих частин схеми електроживлення з метою недопущення несанкціонованого споживання електричної енергії поза розрахунковим приладом обліку.

Доводи Скаржника про те, що зрив пломби стався наслідок дій працівників позивача, жодними доказами не підтверджені а отже, є лише необгрунтованим та безпідставним припущенням.

Разом з тим, слід зазначити, що Споживач визнав свою вину у незбереженні пломби, переданої на відповідальне зберігання, підтвердженням чого, є запис: «Пломба сорвана случайно при закрытии шкафа эл.хищения эл.энергии не было», здійснений головою ОГК «Авіатор-2008» в акті про порушення від 23.01.2020р., в графі «Зауваження».

Споживач, у відповідності до абз. 2 п. 8.4.1 ПРЕЕ, не повідомив Позивача завчасно (до виявленого порушення) про зрив пломби, тому підстави для звільнення його від відповідальності за зрив пломби відсутні.

Згідно з п. 5.1.1 ПРРЕЕ, оператор системи має право отримувати своєчасно плату за надання послуги з розподілу або передачі електричної енергії та плату за перетікання реактивної електричної енергії відповідно до умов договорів та законодавства України.

Згідно з абзацом 3 п. 1.1.1 ПРРЕЕ, ці Правила обов`язкові для виконання всіма учасниками роздрібного ринку.

Згідно п. 8.2.7 ПРРЕЕ відповідач зобов`язаний був оплатити розрахункові документи за недовраховану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка.

Доводи скаржника проте, що відсутність однієї пломби № С30476802 на «огородженні» ніяким чином не впливає ні на стан вузла обліку ні на стан утримування огородження, колегія суддів також відхиляє, оскільки відсутність встановленої енергопостачальною компанією пломби є порушенням з боку Відповідача (власника електроустановки) підпункту 8 пункту 5.5.5. ПРРЕЕ, що є підставою для донарахування вартості необлікованої електроенергії на підставі п.п. 2 п. 8.4.2. та п. 8.4.10 Правил роздрібного ринку електричної енергії. Цілісність та збереження встановленої пломби не забезпечено саме Відповідачем, а відсутність пломби є окремим порушенням Правил роздрібного ринку електричної енергії і перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, є наслідком незабезпечення Відповідачем цілісності та збереження встановленої пломби.

Щодо доводів Скаржника про застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. № 562, колегія суддів вважає за необхідне вказати на наступне.

Правила користування електричною енергією, затверджені постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України від 31.07.1996р. № 28 (далі - ПКЕЕ), передбачають, що пошкодження чи зрив пломб, відповідальність за збереження і цілісність яких відповідно до акта про пломбування покладено на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, є окремими порушеннями ПКЕЕ, які полягають у невиконанні зазначеними суб`єктами передбаченого п. 3.3 і підп. 26 п. 10.2 ПКЕЕ обов`язку зі збереження пломб, що відповідно до пунктів 6.40, 6.41 ПКЕЕ та підпунктів 1, 2 пункту 2.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006р. № 562 (далі - Методика) є підставою для застосування її положень та нарахування вартості необлікованої електричної енергії (плати за поставлену електричну енергію).

Положення підп. 2 п. 2.1 Методики слід тлумачити таким чином, що у разі виявлення вказаного в цьому підпункті порушення - відсутності встановлених пломб з відбитками тавр енергопостачальника на затискній кришці, інших пристроях і місцях, що унеможливлюють доступ до струмоведучих частин схеми обліку - підлягають застосуванню передбачені Методикою способи визначення вартості необлікованої електричної енергії без необхідності встановлювати, чи мало місце безоблікове споживання електричної енергії.

Вказана правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду, викладена у постанові від 05.10.2022р. у справі №906/513/18.

Таким чином, враховуючи судову практику викладену в постанові Верховного Суду у справі №906/513/18 від 05.10.2022р., сам по собі факт пошкодження чи зриву пломби, незалежно від обставин та можливості безоблікового споживання електроенергії, є достатньою правовою підставою для донарахування вартості не облікованої електричної енергії та не потребує додаткового встановлення факту вчинення споживачем дій стосовно крадіжки електроенергії.

З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що позовні вимоги обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Отже, правомірним є висновок суду першої інстанції про задоволення вимог позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частиною 1 ст. 74 ГПК встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 ГПК України).

З урахуванням усіх фактичних обставин справи, встановлених місцевим та апеляційним судами, інші доводи апелянта за змістом його апеляційної скарги не приймаються судом апеляційної інстанції, оскільки не спростовують доводів та висновків місцевого господарського суду, а отже не впливають на вирішення спору у даній справі.

За таких обставин апеляційну скаргу Обслуговуючого гаражного кооперативу "Авіатор-2008" на рішення Господарського суду Запорізької області від від 19.04.2022р. у справі № 908/3754/21 слід залишити без змін.

9. Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

За змістом ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України, суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

З огляду на зазначені правові положення та встановлені обставини справи суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що доводи, викладені апелянтом у апеляційній скарзі є необґрунтованими, у зв`язку з чим відсутні підстави для скасування рішення в оскаржуваній частині.

У відповідності до ст. 276 ГПК України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

За таких обставин та з урахуванням меж розгляду апеляційної скарги в порядку ст. 269 ГПК України, апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а оскаржуване рішення підлягає залишенню без змін.

10. Судові витрати

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційної скарги, згідно вимог ст. 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання і розгляд покладаються на Скаржника.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтями 269, 270, 273, 275 - 285, 287 ГПК України, Центральний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Обслуговуючого гаражного кооперативу «Авіатор-2008» залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Запорізької області від 19.04.2022 р. по справі № 908/3754/21 залишити без змін.

Судовий збір за розгляд апеляційної скарги покладається на Апелянта Обслуговуючий гаражний кооператив «Авіатор-2008».

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оска рження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя І.М. Кощеєв

Суддя Е.В. Орєшкіна

Суддя О.В. Чус