РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

30.11.2022Справа № 910/19439/21

Господарський суд міста Києва у складі судді ДЖАРТИ В. В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) представників учасників справи справу

за позовом Державного підприємства "Український державний центр радіочастот" (03179, місто Київ, ПРОСПЕКТ ПЕРЕМОГИ, 151; ідентифікаційний код 01181765)

до Акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" (03150, місто Київ, ВУЛИЦЯ ЄЖИ ҐЕДРОЙЦЯ, будинок 5; e-mail: ; ідентифікаційний код 40075815)

про стягнення заборгованості за договором підряду в розмірі 5 723,46 грн,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ

Державне підприємство "Український державний центр радіочастот" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" про стягнення заборгованості за договором підряду в розмірі 5 723,46 грн, з яких 5 587,20 грн основного боргу та 136,26 грн пені.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором на роботи, пов`язані з радіочастотним моніторингом та забезпеченням електромагнітної сумісності радіоелектронних засобів від 16.03.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2021 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі № 910/19439/21 та вирішено розгляд справи здійснювати в порядку (за правилами) спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, оскільки вказана справа є справою незначної складності та визнана судом малозначною.

Ухвала про відкриття провадження у даній справі надсилалася судом відповідачеві на адресу його місцезнаходження, яка відповідає відомостям, внесеним до єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Відповідач правом на подачу заперечень на відповідь на відзив не скористався.

Згідно положень ст. 248 ГПК України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Враховуючи належне повідомлення сторін про розгляд справи, визначений процесуальний строк для розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд вбачає за можливе здійснити розгляд справи за наявними матеріалами.

Відповідно до ч. 4 ст. 240 ГПК України, у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Між позивачем, як виконавцем, та відповідачем, як замовником, укладено Договір №4008/451/25М-20/ПЗ/НРП-20200/НЮ на роботи, пов`язані з радіочастотним моніторингом та забезпеченням електромагнітної сумісності радіоелектронних засобів, (далі - Договір), предметом якого є проведення позивачем робіт, пов`язаних з радіочастотним моніторингом та забезпеченням електромагнітної сумісності (ЕМС) радіоелектронних засобів (РЕЗ), згідно з виданими дозволами, а також виявлення та усунення дії джерел радіозавад роботі РЕЗ відповідача (п. 1.1 Договору).

Згідно з пунктом 8.1. Договору строк дії договору до 31 грудня 2020 року, але в будь-якому випадку до повного виконання сторонами своїх зобов`язань.

У відповідності до пункту 8.2. Договору договір вважається подовженим на кожний наступний строк тривалістю 1 (один) календарний рік, якщо жодна із сторін за 30 (тридцять) календарних днів до закінчення строку його дії не надішле іншій стороні письмове повідомлення про свій намір припинити його дію надалі.

З матеріалів справи встановлено, що, попри наявні переговори щодо укладення додаткової угоди до Договору, такої угоди укладено не було, у визначений Договором строк повідомлень сторін про намір припинити його дію не зафіксовано.

Відтак, строк дії Договору складає до 31.12.2021 включно.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст. 19 Закону України "Про радіочастотний ресурс України" радіочастотний моніторинг здійснюється з метою захисту присвоєнь радіочастот, визначення наявного для використання радіочастотного ресурсу України, ефективності використання розподілених смуг радіочастот та розроблення науково обґрунтованих рекомендацій для прийняття відповідних рішень щодо підвищення ефективності використання та задоволення потреб користувачів радіочастотного ресурсу України.

Радіочастотний моніторинг у смугах радіочастот загального та спеціального користування здійснюється за рахунок користувачів радіочастотного ресурсу.

Відповідно до Положення про радіочастотний моніторинг у смугах радіочастот загального користування, затвердженого рішенням Національної комісії з питань регулювання зв`язку України (НКРЗ) від 16.07.2009 №1599, радіочастотний моніторинг у смугах радіочастот загального користування здійснюється за рахунок користувачів РЧР (пункт 1.6.).

Пункт 1.7. Положення вартість робіт з радіочастотного моніторингу у смугах радіочастот загального користування та порядок їх оплати визначаються Тарифами на роботи (послуги) Державного підприємства "Український державний центр радіочастот", пов`язані з користуванням радіочастотним ресурсом України та виділенням номерного ресурсу, затвердженими рішенням НКРЗ від 11.12.2008 №1256.

Пункт 1.8. Положення оплата робіт, пов`язаних з радіочастотним моніторингом, здійснюється користувачами радіочастотного ресурсу щомісячно на підставі договору з УДЦР відповідно до законодавства.

Пункт 1.9. Положення кожний користувач РЧР укладає з УДЦР договір про проведення радіочастотного моніторингу у смугах радіочастот загального користування.

Отже, вище вказаними законодавчими актами передбачене обов`язкове здійснення робіт з радіочастотного моніторингу та забезпечення електромагнітної сумісності радіоелектронних засобів, що у свою чергу, здійснюється виключно на договірних засадах. Укладення такого договору між Позивачем, як особою, що здійснює радіочастотний моніторинг, та Відповідачем, як користувачем радіочастотного ресурсу, є обов`язковим.

Укладення договору на роботи, пов`язані за РЧМ зумовлене вимогами Закону України «Про радіочастотний ресурс України» та тим, що відповідно до п. 2.3 указаного Положення №1599 від 16.07.2009 інформаційною основою радіочастотного моніторингу у смугах радіочастот загального користування є, зокрема, база даних присвоєнь радіочастот у смугах радіочастот загального користування та реєстр присвоєнь частот, які відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 16 Закону веде Позивач.

Відповідно до п.3.1 Договору ціна виконаних робіт, пов`язаних з радіочастотним моніторингом та забезпеченням ЕМС РЕЗ, визначається на підставі чинних тарифів на роботи (послуги) Державного підприємства "Український державний центр радіочастот", затверджених у встановленому порядку за один календарний місяць, залежить від кількості РЕЗ щодо яких проводилися роботи і не включає податок на додану вартість.

Податок на додану вартість нараховується згідно із законодавством України. Розрахунок ціни робіт здійснюється на підставі Додатку до Договору, що є його невід`ємною частиною.

Згідно з п.3.2 Договору виконання робіт підтверджується відповідними актами виконаних робіт, підписаним обома сторонами.

Відповідно до п.3.3 Договору Виконавець після закінчення проведення робіт щомісячно до 2 числа місяця наступного за звітним місяцем оформлює акт виконаних робіт та надсилає на адресу замовника.

Пунктом 3.3.1 Договору встановлено якщо замовник не підписує акти виконаних робіт він повинен протягом 5 (п`яти) робочих днів з моменту їх отримання, надати виконавцю вмотивовану відмову.

Після підписання сторонами акту виконаних робіт до 7 числа місяця наступного за звітним місяцем, Виконавець оформлює рахунки за виконані роботи та направляє замовнику.

У відповідності до пункту 3.3.2. Договору Позивач оформив рахунки за проведені роботи з радіочастотного моніторингу та забезпечення електромагнітної сумісності радіоелектронних засобів Відповідача за період з 01.07.2021 по 30.09.2021 на загальну суму 5 587,20 грн (п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят сім гривень 20 копійок), а саме:

рахунок №11833 від 29.07.2021 на суму 1 656,00 грн. (за липень 2021);

рахунок №13438 від 30.08.2021 на суму 1 965,60 грн. (за серпень 2021);

рахунок №15101 від 27.09.2021 на суму 1 965,60 грн. (за вересень 2021)

та разом з актами виконаних робіт за відповідний період

акт №21-11833 від 30.07.2021 на суму 1 656,00 грн. (за липень 2021);

акт №21-13438 від 31.08.2021 на суму 1 965,60 грн. (за серпень 2021);

акт №21-15101 від 30.09.2021 на суму 1 965,60 грн. (за вересень 2021)

направив рекомендованою кореспонденцією на адресу Відповідача.

Факт направлення зазначених рахунків на оплату на загальну суму 5 587,20 грн. підтверджується долученими до позовної заяви поштовими описами вкладень у цінні листи, повідомленнями про вручення та роздруківками з офіційного сайту Укрпошти.

Положеннями пункту 3.4 Договору передбачено, що розрахунки між позивачем та відповідачем за роботи, пов`язані з радіочастотним моніторингом та забезпеченням ЕМС РЕЗ проводяться шляхом перерахування суми, що вказана в платіжному документі, на поточний рахунок позивача, не пізніше 25 числа місяця, наступного за місяцем, в якому був виставлений (оформлений)

Проте, за твердженням позивача, яке не спростовано відповідачем та матеріалами справи, в обумовлений строк (пункт 3.4. Договору) Відповідач не здійснив сплату суми основного боргу за виконану роботу за період з липня 2021 року по вересень 2021 року на загальну суму 5 587,20 грн (п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят сім гривень 20 копійок) та не підписав акти виконаних робіт за вказаних період.

При цьому, будь-які заперечення щодо повного та належного надання робіт у Відповідача/замовника відсутні.

Згідно розрахунку позивача, заборгованість відповідача за виконані роботи склала 5 587,20 грн основного боргу, за прострочення виконання зобов`язання позивачем нараховано 136,36 грн пені.

Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наступне.

За приписами ст. ст. 11, 509 Цивільного кодексу України зобов`язання виникають, зокрема, з договору.

Згідно зі ст. 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Відповідно до ст. ст. 6, 627 Цивільного кодексу України сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

З огляду на встановлений ст. 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, суд приймає договір № 726 від 25.10.2019, як належну підставу, у розумінні норм ст. 11 названого Кодексу України, для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч. 1, ч. 2 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Частиною 1 статті 854 Цивільного кодексу України визначено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Згідно з частиною 1 статті 889 Цивільного кодексу України за договором підряду замовник зобов`язаний сплатити підряднику встановлену ціну після завершення усіх робіт чи сплатити її частинами після завершення окремих етапів робіт або в іншому порядку, встановленому договором або законом.

За приписами частини першої статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акту про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акту визнані судом обґрунтованими.

Факт виконання позивачем робіт за Договором у період з липня по вересень 2021 року підтверджено Актами №21-11833 від 30.07.2021, №21-13438 від 31.08.2021 та №21-15101 від 30.09.2021, копії яких наявні в матеріалах справи.

Враховуючи положення пунктів 3.2, 3.3.1-3.3.2 договору, надані позивачем докази надсилання відповідачу вказаних актів для підписання, за відсутності вмотивованої відмови замовника від прийняття робіт по вказаних актах, суд приймає зазначені акти виконаних робіт як такі, що погоджені, а роботи прийнятими та є підставою для здійснення розрахунків між сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.

У пункті 3.4 договору визначено, розрахунки між виконавцем і замовником за роботи, пов`язані з радіочастотним моніторингом та забезпеченням ЕМС РЕЗ проводяться шляхом перерахування суми, що вказана в платіжному документі, на розрахунковий рахунок виконавця, не пізніше 25 числа місяця наступного за місяцем, у якому був виставлений (оформлений) рахунок.

Отже, з урахуванням положень статті 530 Цивільного кодексу України та пункту 3.4 договору, обґрунтованими є доводи позивача про те, що строк оплати за виконані роботи у липні 2021 по акту №21-11833 від 30.07.2021 настав 25.08.2021, за серпень 2021 по акту № №21-13438 від 31.08.2021 - 25.09.2021, за вересень 2021 по акту №21-15101 від 30.09.2021- 25.10.2021.

Таким чином, факт наявності заборгованості у відповідача перед позивачем належним чином доведений, документально підтверджений і в той же час відповідачем не спростований, відтак, суд дійшов висновку, що позовна вимога про стягнення з відповідача заборгованості є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню повністю в сумі 5 587,20 грн.

Також позивачем заявлено до стягнення з відповідача 136,26 грн пені, нарахованої на підставі п.4.21 Договору за період до 18.11.2021.

Відповідно до ст.610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ст. 549 Цивільного кодексу України).

Пунктом 4.2 договору передбачено, що за порушення грошових зобов`язань замовник сплачує пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за період, за який нараховується пеня за кожен день прострочення.

Відповідно до п. 4.3 договору пеня нараховується на суму простроченого платежу, починаючи з 26 числа місяця наступного за місяцем, у якому був виставлений (оформлений) рахунок до повної сплати замовником суми боргу, але не більше ніж за 180 (сто вісімдесят) календарних днів з моменту, коли зобов`язання мало бути виконане.

Здійснивши перевірку наданого позивачем розрахунку пені, суд встановив, що наданий позивачем розрахунок є арифметично вірним.

Відтак, вимога позивача про стягнення з відповідача пені розмірі 136,26 грн підлягає задоволенню у повному обсязі.

Приписами частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно пункту 3 частини 4 статті 238 ГПК України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 910/13407/17.

З огляду на викладене, всі інші доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані та безпідставні.

Судові витрати з урахуванням положень статті 129 ГПК України покладаються судом на відповідача.

Керуючись ст.ст. 74, 76, 77, 78, 79, 86, 123, 129, 233, 236, 238, 250, 252, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва,

В И Р І Ш И В :

1. Позов Державного підприємства "Український державний центр радіочастот" до Акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" про стягнення заборгованості за договором підряду в розмірі 5 723,46 грн задовольнити повністю.

2. Стягнути з акціонерного товариства "УКРАЇНСЬКА ЗАЛІЗНИЦЯ" (Україна, 03150, місто Київ, ВУЛИЦЯ ЄЖИ ҐЕДРОЙЦЯ, будинок 5, ідентифікаційний код: 40075815) на користь державного підприємства "УКРАЇНСЬКИЙ ДЕРЖАВНИЙ ЦЕНТР РАДІОЧАСТОТ" (Україна, 03179, місто Київ, ПРОСПЕКТ ПЕРЕМОГИ, 151, ідентифікаційний код: 01181765) заборгованість в сумі 5 587,20 грн (п`ять тисяч п`ятсот вісімдесят сім гривень 20 копійок), 136,36 грн (сто тридцять шість гривень 36 копійок) пені та витрати по сплаті судового збору в сумі 2 270,00 грн (дві тисячі двісті сімдесят гривень 00 копійок).

3. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

СУДДЯ ВІКТОРІЯ ДЖАРТИ