ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2022м. ДніпроСправа № 904/2104/19 (904/2410/20)

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Владимиренко І.В. за участю секретаря судового засідання Сечиної Ю.Ю., розглянувши матеріали справи

за позовом Публічного акціонерного товариства "Дніпровський металургійний комбінат" (51925, Дніпропетровська область, місто Кам`янське, вулиця Соборна, 18-б; )

до Державної податкової служби України (04053, місто Київ, Львівська Площа, будинок 8, )

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору - Товариство з обмеженою відповідальністю "ЮГСЕРВІС-ПЛЮС" (65062, Одеська область, м. Одеса, Київський район, вул. Фонтанська дорога, буд.18, )

про стягнення збитків у зв`язку з втратою права на податковий кредит на суму 1 263 549,00грн.

Представники:

від позивача представник Дробот Д.М. дов. № 40 від 31.05.22р.

від відповідача представник Кравченко М.В. посв. ОН № 000380 видане 18.02.20р.

від третьої особи представник не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Публічне акціонерне товариство «Дніпровський металургійний комбінат» звернулось до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС», 65062, Одеська область, м.Одеса, Київський район, вул.Фонтанська дорога, буд.18, 6 про стягнення збитків у зв`язку з втратою права на податковий кредит на суму 1 263 549,00грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем вимог податкового законодавства під час виконання укладеного Договору № 14-1515-02 від 02.09.2014р.

Ухвалою господарського суду від 12.05.20р. прийнято позовну заяву № 904/2104/19(904/2410/20) за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС», 65062, Одеська область, м.Одеса, Київський район, вул.Фонтанська дорога, буд.18, 6 про стягнення збитків у зв`язку з втратою права на податковий кредит в межах справи № 904/2104/19 про банкрутство Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» (51925, Дніпропетровська область, місто Кам`янське, вулиця Соборна, 18-б; ) до розгляду та відкрити провадження у справі. Розгляд справи здійснюється за правилами загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання, яке відбудеться 11.06.2020р. о 10:45год.

Ухвалою господарського суду від 11.06.2020р. усне клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання задоволено. Відкладено підготовче судове засідання на 09.07.2020 року о 12:00 год. Викликано в судове засідання повноважних представників сторін, визнавши їх явку обов`язковою. Запропоновано учасникам справи подати до суду: позивачу - оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду у судовому засіданні), відповідь на відзив відповідача (у разі його отримання - до дня першого підготовчого засідання), складену відповідно до вимог ст.166 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії відповіді на відзив відповідачу; відповідачу - відповідно до ст.165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття; одночасно надіслати позивачу, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання; заперечення на відповідь на відзив (у разі її отримання - до дня першого підготовчого засідання), складене відповідно до вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії заперечення позивачу.

Ухвалою господарського суду від 09.07.2020р. усне клопотання позивача про продовження підготовчого провадження на 30 днів та відкладення підготовчого засідання задоволено. Продовжено підготовче провадження на 30 днів. Відкладено підготовче судове засідання на 30.07.2020 року о 11:15 год. Викликано в судове засідання повноважних представників сторін, визнавши їх явку обов`язковою. Зобов`язано учасників справи подати до суду позивачу - оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду у судовому засіданні), відповідь на відзив відповідача (у разі його отримання - до дня першого підготовчого засідання), складену відповідно до вимог ст.166 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії відповіді на відзив відповідачу; відповідачу - відповідно до ст.165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття; надати пояснення щодо реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; одночасно надіслати позивачу, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання; заперечення на відповідь на відзив (у разі її отримання - до дня першого підготовчого засідання), складене відповідно до вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії заперечення позивачу.

Ухвалою господарського суду від 30.07.20р. клопотання позивача № б/н від 30.07.2020 про зупинення провадження у справі № 904/2104/19(904/2410/20) задоволено. Зупинено провадження по справі № 904/2104/19(904/2410/20) за позовом Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат», 51925, Дніпропетровська область, місто Кам`янське, вулиця Соборна, 18-б; до Товариства з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС», 65062, Одеська область, м. Одеса, Київський район, вул. Фонтанська дорога, буд.18, 6 про стягнення збитків у зв`язку з втратою права на податковий кредит на суму 1 263 549,00грн., до набрання законної сили рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020р. по справі № 826/10291/17. Зобов`язано сторони повідомити Господарський суд Дніпропетровської області про усунення обставин, що зумовили зупинення провадження у справі № 904/2104/19(904/2410/20), в підтвердження чого надати належні докази.

Листом від 30.05.22р. господарський суд просив позивача повідомити господарський суд Дніпропетровської області про результати розгляду справи №904/2104/19(904/2410/20) з наданням відповідних процесуальних документів.

06.06.2022 від представника позивача до суду надійшла заява № 017/МС-12 від 03.06.22р. про поновлення провадження у справі №904/2104/19(904/2410/20) у зв`язку з усуненням обставин, що зумовили зупинення провадження у справі №904/2104/19(904/2410/20).

Ухвалою господарського суду від 08.06.22р. заяву представника позивача № 017/МС-12 від 03.06.22р. про поновлення провадження у справі №904/2104/19(904/2410/20) - задоволено. Поновлено підготовче провадження у справі №904/2104/19(904/2410/20). Призначено підготовче засідання на 06.07.22 р. о 11:20 год. В разі неможливості забезпечити участь в судовому засіданні повноважних представників сторін повідомити господарський суд Дніпропетровської області відповідним зверненням. До засідання подати: позивачу - оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду у судовому засіданні), відповідь на відзив відповідача (у разі його отримання - до дня першого підготовчого засідання), складену відповідно до вимог ст.166 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії відповіді на відзив відповідачу; відповідачу: відповідно до ст.165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття; надати пояснення щодо реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; одночасно надіслати позивачу, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання; заперечення на відповідь на відзив (у разі її отримання - до дня першого підготовчого засідання), складене відповідно до вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії заперечення позивачу.

23.06.22р. до суду від представника позивача надійшла заява № б/н від 15.06.22р. про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» (). Судом заява прийнята до розгляду.

23.06.22р. до суду від представника позивача надійшла заява № 01/102 від 20.06.22р. про зміну підстав позову. Судом заява прийнята до розгляду.

23.06.22р. до суду від представника позивача надійшло клопотання № б/н від б/д про відкладення судового засідання на іншу дату. Судом клопотання прийнято до розгляду.

Ухвалою господарського суду від 08.06.22р. заяву представника позивача № б/н від 15.06.22р. про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () - прийнято до розгляду. Заяву представника позивача № 01/102 від 20.06.22р. про зміну підстав позову - прийнято до розгляду. Клопотання представника позивача № б/н від б/д про відкладення розгляду справи на іншу дату - задоволено. Відкладено підготовче засідання та розгляд заяви представника позивача № б/н від 15.06.22р. про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» (), заяви представника позивача № 01/102 від 20.06.22р. про зміну підстав позову на 03.08.22 р. о 12:00год. В разі неможливості забезпечити участь в судовому засіданні повноважних представників сторін повідомити господарський суд Дніпропетровської області відповідним зверненням. До засідання подати: позивачу - оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду у судовому засіданні), відповідь на відзив відповідача (у разі його отримання - до дня першого підготовчого засідання), складену відповідно до вимог ст.166 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії відповіді на відзив відповідачу; відповідачу: відповідно до ст.165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття; надати пояснення щодо реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; одночасно надіслати позивачу, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання; заперечення на відповідь на відзив (у разі її отримання - до дня першого підготовчого засідання), складене відповідно до вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії заперечення позивачу; надати суду свої пояснення (заперечення) на подану представником позивача заяву про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС»; сторонам: належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог, передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання). Державну податкову службу України - надати суду свої пояснення (заперечення) на подану представником позивача заяву про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС». Попередити учасників справи про те, що відповідно до статті 135 Господарського процесуального кодексу України за ухилення від вчинення дій, покладених судом на учасника судового процесу, суд може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Господарський суд зазначає, що сторони мають право направляти всі звернення до господарського суду засобами електронного зв`язку.

Ухвалою господарського суду від 03.08.2022, усне клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи на іншу дату - задоволено. Відкладено підготовче засідання та розгляд заяви представника позивача № б/н від 15.06.22р. про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» (), заяви представника позивача № 01/102 від 20.06.22р. про зміну підстав позову на 23.08.2022 р. о 11:40год. До засідання подати: позивачу - оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду у судовому засіданні), відповідь на відзив відповідача (у разі його отримання - до дня першого підготовчого засідання), складену відповідно до вимог ст.166 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії відповіді на відзив відповідачу; надіслати на адресу Державної податкової служби України заяву про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () з додатками до неї та заяву про зміну підстав позову з додатками до неї, докази надсилання надати суду; повідомити відповідача та Державну податкову службу України про час і місце наступного судового засідання, докази повідомлення надати суду; відповідачу: - відповідно до ст.165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали про відкриття; надати пояснення щодо реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних; одночасно надіслати позивачу, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання; - заперечення на відповідь на відзив (у разі її отримання - до дня першого підготовчого засідання), складене відповідно до вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії заперечення позивачу; - надати суду свої пояснення (заперечення) на подану представником позивача заяву про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС»; сторонам: - належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог, передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання). Державну податкову службу України - надати суду свої пояснення (заперечення) на подану представником позивача заяву про заміну первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України () та залучення до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС».

19.08.2022 представник Державної податкової служби України подав до суду письмові пояснення. Судом письмові пояснення прийнято до відома та долучено до матеріалів справи.

22.08.2022 представник позивача подав до суду заяву про долучення доказів направлення матеріалів позову на адресу Державної податкової служби України. Судом долучено до матеріалів справи подані позивачем докази.

Ухвалою господарського суду від 23.08.2022 заяву представника позивача № б/н від 15.06.22р. про заміну неналежного відповідача - задоволено. Замінено первісного відповідача - Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» () на належного відповідача - Державну податкову службу України (04053, місто Київ, Львівська Площа, будинок 8, ). Залучено до участі у розгляді справи №904/2104/19 (904/2410/20) у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Товариство з обмеженою відповідальністю «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» (65062, Одеська область, місто Одеса, Київський район, вулиця Фонтанська Дорога, будинок 18, ). Прийнято заяву представника позивача № 01/102 від 20.06.22р. про зміну підстав позову. Подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням заяви позивача № 01/102 від 20.06.22р. про зміну підстав позову. Відкладено підготовче засідання на 21.09.2022 р. о 10:20год. В разі неможливості забезпечити участь в судовому засіданні повноважних представників сторін повідомити господарський суд Дніпропетровської області відповідним зверненням. До засідання подати: позивачу - оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду у судовому засіданні), відповідь на відзив відповідача (у разі його отримання - до дня першого підготовчого засідання), складену відповідно до вимог ст.166 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії відповіді на відзив відповідачу; повідомити відповідача та третю особу про час і місце наступного судового засідання, докази повідомлення надати суду; відповідачу (Державній податковій службі): - відповідно до ст.165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали; одночасно надіслати позивачу, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання; - заперечення на відповідь на відзив (у разі її отримання - до дня першого підготовчого засідання), складене відповідно до вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії заперечення позивачу; третій особі (ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС») - письмові пояснення (заперечення) на позов, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів.

20.09.2022 представник Державної податкової служби України подав до суду відзив на позовну заяву.

Судове засідання 21.09.2022р. не відбулось, у зв`язку з оголошенням системою цивільної оборони у м. Дніпро та Дніпропетровській області повітряної тривоги.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.09.2022 відкладено підготовче засідання на 03.10.2022 об 11:20 год. До засідання подати: позивачу - оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду у судовому засіданні), відповідь на відзив відповідача (у разі його отримання - до дня першого підготовчого засідання), складену відповідно до вимог ст.166 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії відповіді на відзив відповідачу; повідомити відповідача та третю особу про час і місце наступного судового засідання, докази повідомлення надати суду; відповідачу (Державній податковій службі): - відповідно до ст.165 Господарського процесуального кодексу України відзив на позовну заяву і всі письмові докази, що підтверджують заперечення проти позову протягом 15 днів з дня отримання ухвали; одночасно надіслати позивачу, докази такого направлення надати суду до початку підготовчого засідання; - заперечення на відповідь на відзив (у разі її отримання - до дня першого підготовчого засідання), складене відповідно до вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії заперечення позивачу; - направити відзив на позовну заяву на адресу ліквідатора ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» арбітражного керуючого Сокола О.Ю. (49006, м. Дніпро, вул. Савченко, буд. 26). Докази направлення надати завчасно до суду. Третій особі (ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС») - письмові пояснення (заперечення) на позов, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; сторонам: - належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог, передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання).

03.10.2022 представник позивача подав до суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи. Судом долучено до матеріалів справи подані докази. Представник третьої особи в підготовче засідання 03.10.2022 не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. В підготовче засідання 03.10.2022 з`явились представники позивача та відповідача.

Присутній в підготовчому засіданні представник відповідача заявив усне клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату та продовження строку підготовчого провадження на 30 днів. Судом усне клопотання представника відповідача прийнято до розгляду. Присутній в судовому засіданні представник позивача не заперечував проти відкладення розгляду справи та продовження строку підготовчого провадження на 30 днів.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 03.10.2022 усне клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи на іншу дату та продовження строку підготовчого провадження на 30 днів - задоволено. Продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів. Відкладено підготовче засідання на 01.11.2022 об 11:15 год. В разі неможливості забезпечити участь в судовому засіданні повноважних представників сторін повідомити господарський суд Дніпропетровської області відповідним зверненням. До засідання подати: позивачу - оригінали документів, доданих до позовної заяви (для огляду у судовому засіданні), відповідь на відзив відповідача, протягом 10 календарних днів з моменту отримання відзиву, складену відповідно до вимог ст.166 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії відповіді на відзив відповідачу; повідомити відповідача та третю особу про час і місце наступного судового засідання, докази повідомлення надати суду; відповідачу (Державній податковій службі України): - заперечення на відповідь на відзив, протягом 10 календарних днів з моменту отримання відповіді на відзив, складене відповідно до вимог ст.167 Господарського процесуального кодексу України, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; докази направлення копії заперечення позивачу; - направити відзив на позовну заяву на адресу ліквідатора ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» арбітражного керуючого Сокола О.Ю. Докази направлення надати завчасно до суду; третій особі (ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС») - письмові пояснення (заперечення) на позов, документальне і нормативне обґрунтування викладених доводів; сторонам: - належним чином засвідчені копії документів на підтвердження процесуальних повноважень їх представників відповідно до вимог, передбачених статтею 60 Господарського процесуального кодексу України (оригінали надати для огляду в судове засідання).

28.10.2022 представник позивача подав до суду клопотання про долучення документів до матеріалів справи. Судом долучено до матеріалів справи подані позивачем докази.

01.11.2022 представник позивача подав до суду клопотання про проведення судового засідання без участі представника позивача, у зв`язку з неможливістю забезпечення явки представника позивача через виникнення непередбачуваних обставин сімейного характеру. Судом клопотання представника позивача прийнято до відома.

01.11.2022 представник відповідача подав до суду додаткові пояснення, в яких просив суд врахувати надані додаткові пояснення при вирішенні справи та винести законне й обґрунтоване рішення, яким відмовити у задоволенні позову у повному обсязі.

Третя особа не скористалась своїми процесуальними правами, зокрема, щодо подання пояснень у справі.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.11.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 23.11.2022 о 11:00год.

23.11.2022 в судове засідання з`явились представники позивача та відповідача, представник третьої особи в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

При розгляді справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

В порядку ст. 240 Господарського процесуального кодексу України у судовому засіданні 23.11.2022р. оголошені вступна та резолютивна частини судового рішення.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення представників сторін, оцінивши надані докази в їх сукупності, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Між позивачем та ТОВАРИСТВОМ З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» (далі ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС») було укладено Договір №14-1515-02 (далі Договір), за умовами якого ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС», як Виконавець, зобов`язалось власними силами надавати транспортні послуги по забезпеченню підрозділів Замовника, тобто позивача, з використанням БелАЗів (далі Послуги), згідно з заявками цехів та відділів (п. 1.1 Договору).

Пунктом 2.4. Договору, в редакції Додаткової угоди №25 від 03.04.2017, сторони узгодили, що Виконавець передає Замовнику підписані Акти про надання послуг та рахунки не пізніше 2 числа місяця, наступного за звітним. Замовник зобов`язаний розглянути вказаний вище Акт і у випадку згоди з ним підписати його, скріпити печаткою та один екземпляр повернути Виконавцю в строк не пізніше 1 робочого дня від дти його вручення. В разі незгоди з наданим Актом про надання Послуг, Замовник повинен на протязі 1 (одного) робочого дня від дати вручення Акту надати письмові заперечення. У випадку не погодження даного питання між Замовником і Виконавцем вони створюють спільну комісію із своїх представників, яка розглядає дане питання, і рішення якої є кінцевим і обов`язковим для обох Сторін. В результаті погодження повинно бути складено протокол із підписами всіх членів комісії. У випадку не підписання Акту, або не надання заперечень на нього у встановлені цим Договором строки, послуги вважаються прийнятими Замовником й підлягають оплаті. Даний Акт є підставою для виставлення виконавцем рахунку на оплату.

Згідно до пункту 2.5 Договору, в редакції Додаткової угоди №25 від 03.04.2017, Замовник щомісячно здійснює оплату послуг, що надаються Виконавцем за цим Договором, шляхом безготівкового перерахування суми грошових коштів на поточний рахунок Виконавця впродовж 14 банківських днів з моменту підписання уповноваженими представниками Сторін відповідного Акту прийому-передачі наданих Послуг та отримання Замовником відповідного рахунку Замовника.

Пунктом 3.6 Договору, в редакції Додаткової угоди №25 від 03.04.2017, послуги за цим Договором, згідно з п. 1.1, підтверджуються щомісячними Актами прийому-передачі наданих Послуг, підписаними уповноваженими представниками Сторін.

На виконання умов Договору далі ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» були надані Послуги на користь позивача, а саме, у травні, червні та липні 2017 р. на загальну вартість 7 581 294,00 грн, у тому числі ПДВ 1 263 549,00 грн, які були оформлені відповідними Актами виконаних робіт та виставлені рахунки на оплату, на підставі яких в наступному позивачем було здійснено оплату за надані Послуги.

Так, Актом № ОУ-0000008 від 31.05.2017 підтверджується надання Послуг згідно умов Договору за період з 01 травня по 31 травня 2017 року на загальну вартість 3 472 794,00 грн, у тому числі ПДВ 578 799,00 грн. У зв`язку з цим, відповідно до умов Договору, ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» було виставлено позивачу рахунок-фактуру № СФ-0000008 від 31.05.2017, оплату за яким позивач здійснив 14.07.2017 у розмірі 457 020,94 грн та 09.08.2017 у розмірі 3 015 773,06 грн, що підтверджується наявними в матеріалах справи банківськими виписками.

Актом № ОУ-0000009 від 30.06.2017 підтверджується надання Послуг згідно умов Договору за період з 01 червня по 30 червня 2017 року на загальну вартість 3 217 500,00 грн, у тому числі ПДВ 536 250,00 грн. У зв`язку з цим, відповідно до умов Договору, ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» було виставлено позивачу рахунок-фактуру № СФ-0000009 від 30.06.2017, оплату за яким позивач здійснив 09.08.2017 у розмірі 1 206 984,63 грн, 07.09.2017 у розмірі 1 561 171,79 грн, 06.10.2017 у розмірі 449 343,58 грн, що підтверджується наявними в матеріалах справи банківськими виписками.

Актом № ОУ-0000010 від 31.07.2017 підтверджується надання Послуг згідно умов Договору за період з 01 липня по 31 липня 2017 року на загальну вартість 891 000,00 грн, у тому числі ПДВ 148 500,00 грн. У зв`язку з цим, відповідно до умов Договору, ТОВ »ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» було виставлено позивачу рахунок-фактуру № СФ-0000010 від 31.07.2017, оплату за яким позивач здійснив 06.10.2017 у розмірі 891 000,00 грн, що підтверджується наявними в матеріалах справи банківськими виписками.

У зв`язку з наданням у травні, червні та липні 2017 року в Послуг згідно умов Договору, ТОВ »ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» були складені відповідні податкові накладні: №1 від 31.05.2017 на суму ПДВ 578 799,00 грн (Послуги згідно Акту № ОУ-0000008 від 31.05.2017) ; №1 від 30.06.2017 на суму ПДВ 536 250,00 грн (Послуги згідно Акту № ОУ-0000009 від 30.06.2017); № 1 від 31.07.2017 на суму ПДВ 148 500,00 грн (Послуги згідно Акту № ОУ-0000010 від 31.07.2017).

Однак, вказані податкові накладні не були зареєстровані у Єдиному реєстрі податкових накладних, у зв`язку з чим позивач позбавлений права на формування податкового кредиту на суми податку у сукупному розмірі 1 263 549,00 грн, сплаченого у структурі вартості наданих Послуг.

Позивач стверджує, що протиправні дії Державної податкової служби України щодо не реєстрації податкових накладних складених ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС», призвели до втрати позивачем права на включення сум податку до складу податкового кредиту, що є збитками у зазначеній загальній сумі 1 263 549,00 грн. При цьому, позивач також посилається на отриману від Державної податкової служби України індивідуальну податкову консультацію № 2104/6/99-00-07-03-02-06/ІПК від 19.05.2020.

Звертаючись з вимогою про відшкодування збитків саме до Державної податкової служби України, позивач посилається на те, що постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020 по справі № 826/10291/17, вищевказані податкові накладні ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» № 1 від 31.05.2017, № 1 від 30.06.2017, № 1 від 31.07.2017, неодноразово засобами електронного зв`язку направлялись для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, однак, у всіх без виключення квитанціях про реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН, копії яких наявні в матеріалах справи № 826/10291/17, зазначено про неприйняття податкових накладних до реєстрації з наступної причини: «Документ доставлено до ДФС України. Документ не прийнято. При необхідності виправте документ і відправте його знову. Продавцю необхідно звернутись до ДПІ».

Отже, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020 у справі № 826/10291/17, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020, задоволено адміністративний позов ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС», а саме: визнано протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо не прийняття для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкових накладних: № 1 від 31.05.2017 на суму 3 472 794,00 грн, в т.ч. ПДВ 578 799,00 грн; № 1 від 30.06.2017 на суму 3 217 500,00 грн, в т.ч. ПДВ 536 250,00 грн; № 1 від 31.07.2017 на суму 891 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 148 500,00 грн, які подані ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС»; а також зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, що подані ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» датами її доставлення до ДФС України.

З огляду на це позивач стверджує, що відповідальність за завдані йому збитки внаслідок своєчасної не реєстрації означених податкових накладних, складених ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС», покладається на Державну податкову службу України, оскільки саме в результаті протиправних дій цього державного органу, що підтверджено судовими рішеннями, позивач втратив право на формування податкового кредиту на суми податку у сукупному розмірі 1 263 549,00 грн.

Заперечуючи проти позову відповідач у своєму відзиві на позовну заяву вказує, що Державна податкова служба України не є учасником господарських правовідносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності. Також відповідач наголошує, що реєстрація податкової накладної в ЄРПН є не тільки обов`язком платника податку продавця товарів/послуг, але й обов`язковою умовою реалізації права на податковий кредит платником податку покупцем товарів/послуг, тому законодавець одночасно передбачив і спосіб, у який покупець товарів/послуг може реалізувати право на податковий кредит незалежно від виконання продавцем обов`язку зареєструвати податкову накладну.

За твердженням відповідача, системне застосування норм абзацу двадцять п`ятого пункту 201.10 та пункту 201.11 статті 201 Податкового кодексу України, дає підстави для висновку, що звернення платника податку покупця товарів/послуг із відповідною заявою зі скаргою на продавця товарів/послуг, яким допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування.

Виходячи з цього відповідач стверджує, що відсутність складених податкових накладних жодним чином не позбавляє права покупця на включення сум ПДВ за договірними зобов`язаннями з продавцем до податкового кредиту в рамках визначених ст. 198 Податкового кодексу України строку.

Оцінюючи доводи сторін, наявні в матеріалах справи докази, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, господарський суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п. 201.1. статті 201 Податкового кодексу України (далі ПК України), в редакції, чинній на момент спірних правовідносин, на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.

Пунктом 201.7 ст. 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до п. 201.10 статті 201 ПК України, в редакції, чинній на момент спірних правовідносин, при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Згідно до п.п. 14.1.156 п. 14.1 статті 14 ПК України, в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).

Відповідно до п.п. 14.1.181 п. 14.1 статті 14 ПК України податковий кредит - сума, на яку платник податку на додану вартість має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу.

Згідно з п. 198.1 ст. 198 ПК України, до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій, зокрема, придбання або виготовлення товарів та послуг.

За приписами абзаців 1, 3 5 п. 198.6 ст. 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу.

Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму податку на додану вартість на підставі отриманих податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної/розрахунку коригування. У разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних згідно з пунктом 201.16 статті 201 цього Кодексу перебіг зазначеного строку переривається на період зупинення їх реєстрації та відновлюється з дня припинення процедури зупинення їх реєстрації згідно з підпунктом 201.16.4 пункту 201.16 статті 201 цього Кодексу.

Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку реєстрації, включаються до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж через 365 календарних днів з дати складення податкових накладних/розрахунків коригування до таких податкових накладних, у тому числі для платників податку, які застосовують касовий метод.

Водночас, Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України щодо стабілізації розрахунків на Оптовому ринку електричної енергії України» № 2198-VIII від 09.11.2017, який набрав чинності 03.12.2017 внесено зміни у наведених вище абзацах четвертому і п`ятому пункту 198.6 статті 198 Податкового кодексу України, а саме: цифри « 365» замінено цифрами « 1095».

Разом з тим, відповідно до п. 201.10 ст. 201 ПК України, у разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні», що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Як вбачається з викладеного вище, згідно з п. 201.10 ст. 201 ПК України на продавця товарів/послуг покладено обов`язок в установлені терміни скласти податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим зумовлено обґрунтоване сподівання контрагента на те, що це зобов`язання буде виконано, оскільки тільки підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних суми податку можуть бути віднесені до складу податкового кредиту.

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Згідно зі ст. 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.

Зі змісту постанови Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020 по справі № 826/10291/17 судом встановлено, що контрагентом позивача (продавцем послуг) ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» засобами електронного зв`язку направлялись відповідні податкові накладні № 1 від 31.05.2017, № 1 від 30.06.2017, № 1 від 31.07.2017, для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, однак, у всіх без виключення квитанціях про реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в ЄРПН зазначено про неприйняття податкових накладних до реєстрації з наступної причини: «Документ доставлено до ДФС України. Документ не прийнято. При необхідності виправте документ і відправте його знову. Продавцю необхідно звернутись до ДПІ», у зв`язку з чим ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» було подано до адміністративного суду позов про визнання дій Державної податкової служби України протиправними та зобов`язання вчинити дії з реєстрації спірних податкових накладних.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020 у справі №826/10291/17, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020, задоволено адміністративний позов ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС», а саме визнано протиправними дії Державної фіскальної служби України щодо не прийняття для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних, податкових накладних: № 1 від 31.05.2017 на суму 3 472 794,00 грн, в т.ч. ПДВ 578 799,00 грн; № 1 від 30.06.2017 на суму 3 217 500,00 грн, в т.ч. ПДВ 536 250,00 грн; № 1 від 31.07.2017 на суму 891 000,00 грн, в т.ч. ПДВ 148 500,00 грн, які подані ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС»; зобов`язано Державну податкову службу України зареєструвати в єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні, що подані ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» датами її доставлення до ДФС України.

За таких обставин, суд доходить висновку, що у зв`язку зі спливом 1095 календарних днів з дати складення ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС» означених вище податкових накладних та їх не реєстрацію, позивач став позбавленим права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання на суму 1 263 549,00 грн. З огляду на викладене у цьому випадку є прямий причинно-наслідковий зв`язок між фактом не реєстрації податкових накладних та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками позивача.

Аналогічної правової позиції дотримується Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у своїй постанові від 03.08.2018 у справі № 917/877/17.

При цьому, суд враховує, що на звернення позивача Державна податкова служба України надала позивачу індивідуальну податкову консультацію за № 2104/6/99-00-07-03-02-06/ІПК від 19.05.2020 із роз`ясненням щодо спірних правовідносин, вказавши, що у разі набрання законної сили рішенням суду, в якому ДПС зобов`язано зареєструвати податкову накладну, покупець може включити до податкового кредиту суми ПДВ, зазначені у такій податковій накладній, після реєстрації її в ЄРПН: у разі своєчасної реєстрації в ЄРПН такої податкової накладної у податковій декларації з ПДВ того звітного (податкового) періоду, в якому її складено, або будь-якого наступного звітного періоду в межах 1095 календарних днів з дати складання такої податкової накладної; у разі несвоєчасної її реєстрації в ЄРПН у податковій декларації з ПДВ того звітного періоду, в якому її зареєстровано в ЄРПН, але не пізніше ніж через 1095 календарних днів з дати її складання.

Державна податкова служба України у вказаній індивідуальній податковій консультації зазначила, що Податковим кодексом України не передбачено виключень щодо термінів формування податкового кредиту за податковими накладними, які реєструються в ЄРПН згідно з рішенням суду.

Відтак, господарський суд прийшов до висновку, що саме з вини Державної податкової служби України позивач втратив можливість скористатись правом на податковий кредит у розмірі 1 263 549,00 грн, за фактом господарських операцій з ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС».

Наведені висновки узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду у постанові від 12 березня 2019 року у справі № 925/17/18.

Відповідачем наведених фактичних обставин не спростовано в ході судового розгляду та матеріали справи не містять доказів, що підтверджували б відсутність вини відповідача у не реєстрації означених вище податкових накладних, складених та направлених ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС».

При цьому суд критично оцінює доводи відповідача, що відсутність складених податкових накладних жодним чином не позбавляє права покупця на включення сум ПДВ за договірними зобов`язаннями з продавцем, оскільки такі доводи прямо суперечать наведеним вище положенням податкового законодавства та роз`ясненням, викладеним в індивідуальній податковій консультації за № 2104/6/99-00-07-03-02-06/ІПК від 19.05.2020. А саме, положення пункту 201.10 статті 201 ПК України в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин, не передбачають можливості включення покупцем товарів/послуг суми ПДВ до податкового кредиту у разі невиконання продавцем обов`язку зі складення та реєстрації податкової накладної у Єдиному реєстрі податкових накладних (крім випадків, встановлених податковим законодавством, коли підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту без отримання податкової накладної, є інші документи) при цьому покупець зазначених товарів/послуг має право додати до податкової декларації скаргу на такого продавця, однак подання такої скарги згідно з наведеною нормою у редакції, чинній після 01.01.2015, не є підставою для включення ним сум податку до складу податкового кредиту.

Додатково судом враховано обставини встановленні рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 27.02.2020 у справі № 826/10291/17, залишеним без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.09.2020, а саме, протиправність дій відповідача щодо неприйняття для реєстрації в ЄРПН податкових накладних № 1 від 31.05.2017, № 1 від 30.06.2017, № 1 від 31.07.2017, які подані ТОВ «ЮГСЕРВІС-ПЛЮС».

Суд також вважає за необхідне звернути увагу, на висновки Європейського Суду з прав людини у справі «Рисовський проти України» (заява № 29979/04), підкреслено особливу важливість принципу «належного урядування», який передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), заява № 33202/96, пункт 120, «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), заява № 48939/99, пункт 128, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), № 21151/04, пункт 72, «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункту 51). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, пункт 74, «Тошкуца та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява № 36900/03, пункт 37) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), пункт 128, та «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), пункт 119).

Принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява № 10373/05, пункт 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява № 55555/08, пункт 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, пункт 58, «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, пункт 40, «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, пункт 67).

Разом з цим, суд наголошує, що статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод (далі Конвенція), визнається право людини на доступ до правосуддя, а відповідно до статті 13 Конвенції (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження. При цьому під ефективним способом слід розуміти такий, що призводить до потрібних результатів, наслідків, дає найбільший ефект. Таким чином, ефективний спосіб захисту повинен забезпечити поновлення порушеного права, бути адекватним наявним обставинам.

При цьому, Європейський суд з прав людини неодноразово звертав увагу, що «право на суд», яке передбачено статтею 6 Конвенції, відповідно до практики Суду включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати «вирішення» спору судом. Воно було б ілюзорним, якби національна правова система Договірної держави дозволяла особі подати до суду цивільний позов без гарантії того, що справу буде вирішено остаточним рішенням в судовому провадженні (рішення Суду у справах Буланов та Купчик проти України, no. 7714/06 та 23654/08, від 09.12.2010 р., Чуйкіна проти України, no. 28924/04, від 13.01.2011р.).

Надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам належить зважати і на його ефективність з точки зору статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Так, Європейський суд з прав людини у рішенні від 15.11.1996 у справі «Чахал проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Європейський суд указав на те, що за деяких обставин вимоги статті 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом; оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування; відтак підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, а таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.09.2018 у справі №905/1926/16.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 56 Конституції України визначено, що кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Згідно до статті 1173 Цивільного кодексу України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

Крім того, пункт 21.3 статті 21 Податкового кодексу України передбачає, що шкода, завдана платнику податків неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи контролюючого органу, відшкодовується за рахунок коштів державного бюджету, передбачених для фінансування цього органу, незалежно від вини цієї особи.

Оскільки позивачем доведено факт наявності збитків та їх розмір у сумі 1 263 549,00 грн, які заявлено позивачем до стягнення, а також доведено, що виникнення таких збитків є об`єктивним наслідком поведінки Державної податкової служби України, яка протиправно не прийняла для реєстрації податкові накладні, за якими позивач мав би право включити суми податку до складу податкового кредиту, відтак і збитки позивача, які полягають у втраченому праві на включення сум податку до складу податкового кредиту, стали об`єктивним наслідком поведінки Державної податкової служби України.

Тож, встановивши вищенаведені обставини у даній справі, суд приходить до висновку, що обраний позивачем спосіб захисту порушених прав позивача є ефективним, а порушені права позивача будуть відновлені та захищені.

У свою чергу, Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Відповідно до ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст. ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Згідно зі ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Отже, встановивши наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачеві у захисті.

Поряд із цим суд наголошує, що усі інші доводи та міркування сторін, окрім зазначених у мотивувальній частині рішення, взяті судом до уваги, однак не спростовують висновків суду та не суперечать дійсним обставинам справи і положенням чинного законодавства.

Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі зі стягненням з відповідача на користь позивача суми збитків у розмірі 1 263 549,00 грн, які виникли у зв`язку з втратою права на податковий кредит.

Згідно з приписами ст. 129 ГПК України, витрати зі сплати судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 2, 13, 73, 74, 86, 123, 129, 232, 233, 237, 238, 240-242 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» до Державної податкової служби України, (04053, місто Київ, Львівська Площа, будинок 8, ) про стягнення збитків у зв`язку з втратою права на податковий кредит у сумі 1 263 549,00 грн задовольнити повністю.

Стягнути з Державної податкової служби України (04053, місто Київ, Львівська Площа, будинок 8, ) на користь Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» (51925, Дніпропетровська область, місто Кам`янське, вулиця Соборна, 18-б; ) 1 263 549,00 грн (один мільйон двісті шістдесят три тисячі п`ятсот сорок дев`ять грн. 00 коп.) збитків та витрати зі сплати судового збору у сумі 18 953,24 грн (вісімнадцять тисяч дев`ятсот п`ятдесят три грн. 24 коп.).

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судові рішення у справі набирають законної сили відповідно до ст. ст. 241, 284 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення суду може бути оскаржено до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 24.11.2022р.

Суддя І.В. Владимиренко