УХВАЛА

17 листопада 2022 року

м. Київ

cправа № 904/1642/22

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. - (головуючий), Бенедисюка І.М., Малашенкової Т.М.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1

на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2022

та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.10.2022

у справі № 904/1642/22

про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1

до акціонерного товариства "Акціонерний банк "Радабанк"

про зобов`язання здійснення перерахунку заборгованості за договором овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0 та зобов`язання проведення досудового врегулювання спору щодо погашення заборгованості за договором овердрафту

поданої у справі

за первісним позовом акціонерного товариства "Акціонерний банк "Радабанк"

до приватного підприємства "НК-Плюс";

ОСОБА_1

про стягнення заборгованості за договором овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0 у загальному розмірі 1 072 893,12 грн

та за зустрічним позовом приватного підприємства "НК-Плюс"

до акціонерного товариства "Акціонерний банк "Радабанк",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_1 ,

про визнання недійсним пункту 1.5. договору овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) через систему "Електронний суд" 08.11.2022 звернувся до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду з двома ідентичними за змістом касаційними скаргами (Суд розглядає їх як одну) на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2022 про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.10.2022 у справі № 904/1642/22.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.11.2022 для розгляду касаційної скарги у справі № 904/1642/22 визначено колегію суддів у складі: Колос І.Б. - головуючий, Бенедисюк І.М., Малашенкова Т.М.

Дослідивши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 зі справи № 904/1642/22, Касаційний господарський суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження з огляду на таке.

Акціонерне товариство "Акціонерний банк "Радабанк" (далі - АТ "АБ "Радабанк") звернулось до господарського суду Дніпропетровської області з первісним позовом, у якому просить суд солідарно стягнути з приватного підприємства "НК-Плюс" (далі - ПП "НК-Плюс") та ОСОБА_1 заборгованість за договором овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0 на загальну суму 1 072 893,12 грн.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 12.07.2022 позовну заяву АТ "АБ "Радабанк" прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін за наявними у справі матеріалами.

У подальшому до суду надійшла зустрічна позовна заява ПП "НК-Плюс" до АТ "АБ "Радабанк" про визнання недійсним пункту 1.5. договору овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 02.08.2022 зустрічну позовну заяву ПП "НК-Плюс" прийнято до спільного розгляду з первісним позовом.

У зв`язку з прийняттям зустрічної позовної заяви ПП "НК-Плюс" до розгляду, ухвалою суду від 02.08.2022 здійснено перехід до розгляду справи за правилами загального позовного провадження, розпочато розгляд справи зі стадії відкриття провадження у справі, справу призначено до розгляду у підготовче засідання на 25.08.2022.

Від ОСОБА_1 18.08.2022 до суду надійшла зустрічна позовна заява до АТ "АБ "Радабанк" про зобов`язання здійснення перерахунку заборгованості за договором овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0 станом на 12.06.2022 та зобов`язання проведення досудового врегулювання спору щодо погашення заборгованості за договором овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2022 у справі № 904/1642/22 зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до АТ "АБ "Радабанк" про зобов`язання здійснення перерахунку заборгованості за договором овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0 станом на 12.06.2022 та зобов`язання проведення досудового врегулювання спору щодо погашення заборгованості за договором овердрафту від 19.10.2020 № 17920/ЮКР-КП/0 і додані до неї документи повернуто без розгляду.

Ухвала місцевого господарського суду мотивована таким:

- ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 12.07.2022 про відкриття провадження у справі відповідачам запропоновано, зокрема, протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відповідно до вимог статей 165, 178 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) відзив на позовну заяву, а його копію з додатками надіслати усім учасникам справи;

- ухвала господарського суду Дніпропетровської області від 12.07.2022 про відкриття провадження у справі була отримана ОСОБА_1 - 16.07.2022, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 471, відтак строк для подачі зустрічного позовної заяви закінчився 01.08.2022; крім того, 18.07.2022 представник ОСОБА_1 був ознайомлений з матеріалами справи, що підтверджується доданою до справи заявою;

- звертаючись із зустрічною позовною заявою до суду через місяць, з моменту отримання ухвали суду про відкриття провадження у справі, ОСОБА_1 взагалі не зазначив причини пропуску строку на подання зустрічної позовної заяви, тому суд позбавлений можливості оцінити їх на предмет поважності та поновити процесуальний строк для подання зустрічної позовної заяви;

- прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви, поданої 18.08.2022, порушує вимоги щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами;

- строк для пред`явлення зустрічного позову є таким, що сплив;

- в порядку частини шостої статті 180 ГПК України, з метою забезпечення змагальності учасників судового процесу, рівності перед законом і судом, зустрічна позовна заява від 18.08.2022 з доданими документами підлягає поверненню заявнику.

Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 20.10.2022 апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2022 про повернення зустрічної позовної заяви у справі № 904/1642/22 залишено без задоволення; ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2022 у цій справі - без змін.

Оскаржувана постанова суду апеляційної інстанції, з урахуванням доводів і вимог апеляційної скарги мотивована таким:

- зустрічна позовна заява, зареєстрована в канцелярії місцевого господарського суду 18.08.2022, цією ж датою і підписана зустрічна позовна заява ОСОБА_1 ;

- зустрічна позовна заява, подана після закінчення встановленного судом процесуального строку для подачі зустрічного позову (01.08.2022), що виключає можливість продовження судом процесуального строку за ініціативи суду в порядку частини другої статті 119 ГПК України;

- приписами частин першої та четвертої статті 119 ГПК України пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення (правова позиція викладена в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16);

- зустрічна позовна заява не містить звернення до суду з проханням про поновлення процесуального строку і наведення причин пропуску строку.

У касаційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2022 про повернення зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.10.2022 у справі № 904/1642/22, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Касаційна скарга мотивована таким: зустрічну позовну заяву було подано відповідачем-2 ОСОБА_1 18.08.2022; суд першої інстанції зазначає наступне: "звертаючись із зустрічною позовною заявою суду через місяць з моменту отримання ухвали суду про відкриття провадження у справі, ОСОБА_1 не зазначив взагалі причини пропуску строку на подання зустрічної позовної заяви, тому суд позбавлений можливості оцінити їх на предмет поважності та поновити процесуальний строк для подання зустрічної позовної заяви. В такому випадку прийняття до розгляду зустрічної позовної заяви, поданої 18.08.2022, порушує вимоги щодо справедливого судового розгляду в такому його елементі як правова визначеність. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами. За викладених обставин вбачається, що строк для пред`явлення зустрічного позову є таким, що сплив. "; касант не може погодитись із такими висновками суду першої інстанції, зокрема через положення пункту 4 Прикінцевих положень ГПК України; поданий зустрічний позов є взаємопов`язаним із первісним, їх спільний розгляд є доцільним, вони виникають з одних правовідносин, а задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову; посилання судів попередніх інстанцій на пропуск відповідачем строку на звернення із зустрічною позовною заявою та відсутність звернення до суду з проханням про поновлення процесуального строку і наведення причин пропуску строку, які б суд першої інстанції міг оцінити на предмет поважності підпадають під ознаки надмірного формалізму, що унеможливлює захист прав та законних інтересів ОСОБА_1 .

Приписами пункту 3 частини другої статті 46 ГПК України передбачено, що відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до статті 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Згідно з частиною першою статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Частиною восьмою статті 165 ГПК України передбачено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Отже, право на подання зустрічного позову може бути реалізовано відповідачем виключно у строк, встановлений судом для подання відзиву на позов, а процесуальним наслідком пропуску такого строку є втрата права на вчинення стороною відповідної процесуальної дії.

При цьому, відповідно до частини четвертої статті 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 118 ГПК України передбачено, що право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку. Заяви, скарги і документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частинами першою, другою статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Відповідно до частини шостої статті 180 ГПК України, зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

З огляду на наведене, колегія суддів вважає правильним та обґрунтованим рішення суддів попередніх інстанцій, які повернули зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 , як таку, що була подана поза межами встановленого процесуального строку. При цьому, як встановлено місцевим та апеляційним господарськими судами, скаржник до суду з клопотанням про визнання поважними причини пропуску строку не звертався.

До того ж Суд також зазначає, що правова позиція стосовно подання зустрічної позовної заяви з пропуском строку, встановленого для подання відзиву, як достатньої підстави для її повернення узгоджується з висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 04.03.2019 у справі № 920/342/17, від 04.04.2019 у справі № 918/361/18, від 29.07.2019 у справі № 925/872/18, від 18.09.2019 у справі № 910/16837/18 та від 07.11.2019 у справі № 910/2892/19.

Відповідно до частини другої статті 293 ГПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права (стаття 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"), умови прийнятності касаційної скарги, відповідно до норм законодавства, можуть бути більш суворими ніж для звичайної заяви. Зважаючи на особливий статус суду касаційної інстанції, процесуальні процедури у суді можуть бути більш формальними, особливо, якщо провадження здійснюється судом після їх розгляду судом першої, а потім судом апеляційної інстанції (рішення у справах: "Levages Prestations Services v. France" від 23 жовтня 1996 року; "Brualla Gomes de la Torre v. Spain" від 19 грудня 1997 року).

Суд зазначає, що право на доступ до суду, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, не є абсолютним і може підлягати обмеженню; такі обмеження допускаються з огляду на те, що за своїм характером право доступу потребує регулювання з боку держави. Суд повинен переконатися, що застосовані обмеження не звужують чи не зменшують залишені особі можливості доступу до суду в такий спосіб або до такої міри, що це вже спотворює саму суть цього права (рішення ЄСПЛ від 12.07.2001 у справі "Принц Ліхтенштейну Ганс-Адам II проти Німеччини").

Враховуючи, що повноваження суду касаційної інстанції обмежено перевіркою правильності застосування норм матеріального права чи порушенням норм процесуального права, зважаючи на особливий статус Верховного Суду, вирішення питання про можливість відкриття касаційного провадження відноситься до його дискреційних повноважень, оскільки розгляд скарг цим судом покликаний забезпечувати сталість судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду".

Закон встановлює рівні можливості для сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.

З урахуванням наведеного, суд касаційної інстанції дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2022 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.10.2022 у справі № 904/1642/22, на підставі частини другої статті 293 ГПК України, у зв`язку з її необґрунтованістю.

Суд також зауважує, що повернення зустрічного позову в межах цієї справи не є перешкодою у доступі до правосуддя або порушення права на захист, адже учасник справи не позбавляється можливості подання такого позову (як самостійного) на загальних підставах.

На підставі викладеного та керуючись статтями 234, 235, частиною другою статті 293 ГПК України, Суд

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 22.08.2022 та постанову Центрального апеляційного господарського суду від 20.10.2022 у справі № 904/1642/22.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Т. Малашенкова