ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2022 року Справа № 925/745/22

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Васяновича А.В.,

секретар судового засідання Ібрагімова Є.Р.,

за участі представників сторін:

від Уманської окружної прокуратури Олійник І.А. прокурор відділу Черкаської обласної прокуратури,

від позивача представник не з`явився,

від відповідача представник не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом заступника керівника Уманської окружної прокуратури,

м. Умань, Черкаської області в інтересах держави в особі:

Христинівської міської ради, м. Христинівка, Уманського району, Черкаської області

до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю

Ліщинівське, с. Ліщинівка, Уманського району, Черкаської області

про стягнення 499 546 грн. 58 коп., розірвання договору оренди

земельних ділянок та зобов`язання повернути майно,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Черкаської області з позовом звернувся заступник керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Христинівської міської ради до сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Ліщинівське про:

- стягнення з відповідача на користь Христинівської міської ради 595 613 грн. 23 коп. заборгованості зі сплати орендної плати, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення від 31 січня 2007 року;

- розірвання договору оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення з кадастровими номерами :02:001:0100; :04:001:0160; :02:002:0055; :04:002:0157; :02:001:0101; :02:001:0099 та площею 10,1411 га, 3,4511 га, 7,2502 га, 11,5940 га, 8,7198 га, 26,6500 га відповідно, що укладений 31 січня 2007 року та зареєстрований у Христинівському районному відділі Черкаської регіональної філії ДП Центрального державного земельного кадастру при Державному Комітеті України по земельних ресурсах 01 березня 2007 року за №02;

- зобов`язання сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Ліщинівське повернути Христинівській міській раді земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 67,8062 га, а саме: земельну ділянку площею 10,1411 га з кадастровим номером :02:001:0100; земельну ділянку площею 3,4511 га з кадастровим номером :04:001:0160; земельну ділянку площею 7,2502 га з кадастровим номером :02:002:0055; земельну ділянку площею 11,5940 га з кадастровим номером :04:002:0157; земельну ділянку площею 8,7198 га з кадастровим номером :02:001:0101; земельну ділянку площею 26,6500 га з кадастровим номером :02:001:0099.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 08 серпня 2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 11 год. 30 хв. 29 вересня 2022 року.

22 вересня 2022 року від прокурора надійшла заява про зменшення розміру позовних вимог, в якій прокурор просить суд стягнути з відповідача на користь Христинівської міської ради 499 546 грн. 58 коп. заборгованості зі сплати орендної плати, у зв`язку з неналежним виконанням відповідачем умов договору оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення від 31 січня 2007 року.

Інші позовні вимоги прокурор підтримує.

Ухвалою суду від 29 вересня 2022 року заяву Уманської окружної прокуратури від 19 вересня 2022 року про зменшення позовних вимог прийнято до розгляду. Закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті призначено на 10 год. 00 хв. 27 жовтня 2022 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 27 жовтня 2022 року суд відклав розгляд справи по суті на 11 год. 30 хв. 15 листопада 2022 року.

Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити повністю.

Сторони в судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Відповідач ухвалу суду від 27 жовтня 2022 року отримав 08 листопада 2022 року, що підтверджується відомостями з сайту Укрпошти.

У відзиві на позовну заяву відповідач вказував, що в позовній заяві не наведено достатніх підстав для звернення прокурора до суду з даним позовом.

Прокурор не врахував той факт, що 14 серпня 2020 року у справі № 580/2340/20 Черкаським окружним адміністративним судом було прийнято рішення про стягнення з відповідача на користь місцевого бюджету податкового боргу по орендній платі з юридичних осіб та з єдиного податку четвертої групи у загальній сумі 279 293,97грн.

Вимоги про розірвання договору оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення та про зобов`язання повернути земельні ділянки Христинівській міській раді відповідач вважає передчасними.

Ні Христинівська міська рада, ні прокурор не зверталися до відповідача з вимогою чи з пропозицією про дострокове розірвання договору оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення.

Єдиний факт наявності простроченої заборгованості за орендну плату за землю не може бути безумовною підставою для дострокового розірвання договору.

Таким чином відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.

У відповіді на відзив прокурор з доводами викладеними відповідачем у відзиві не погоджується, та зокрема, зазначав, що орендна плата за земельну ділянку, яка перебуває в державній або в комунальній власності, має подвійну правову природу, оскільки, з одного боку, є передбаченим договором оренди землі платежем, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою, а з іншого - однією з форм плати за землю у складі податку на майно.

Оскільки орендну плату за землю орендар вносить орендодавцеві, то право на стягнення заборгованості з орендної плати має орендодавець шляхом звернення до відповідного господарського суду в установленому порядку.

Ненадходження до місцевого бюджету орендної плати за використання СТОВ Ліщинівське земель сільськогосподарського призначення свідчить про порушення визначальних матеріальних потреб суспільства та жителів Христинівської міської територіальної громади, як носія єдиного джерела влади в Україні, тобто порушуються інтереси держави в цілому, оскільки ослаблюються економічні основи місцевого самоврядування, що призводить до неможливості забезпечення виконання відповідних програм.

У даному випадку інтереси держави полягають в необхідності стягнення заборгованості по орендній пласті за землю та розірванні договору оренди у зв`язку з істотними порушеннями його умов. Вказані інтереси збігаються з інтересами Христинівської міської ради, як розпорядника земель комунальної власності.

Відповідно до листа Христинівської міської ради від 04 лютого 2022 року №03-10-06-252 заходи щодо стягнення заборгованості із СТОВ Ліщинівське міською радою не вживалися.

Відповідач у справі за використання земель площею 67,8062 га орендну плату упродовж 2020 - 2022 років взагалі не сплачував.

Разом з тим, Христинівська міська рада, як уповноважений суб`єкт владних повноважень, будучи обізнаною про порушення інтересів держави, та маючи відповідні повноваження для їх захисту, упродовж тривалого часу бездіяла та до суду із позовом про стягнення заборгованості не зверталася.

Викладене свідчить про нездійснення органом місцевого самоврядування захисту інтересів держави та являється виключним випадком для звернення із позовом до суду прокурором.

Безпідставними є доводи представника відповідача про передчасність вимог про розірвання договору.

В зв`язку з чим прокурор вважає, що позовні вимоги підлягають до задоволення.

В судовому засіданні, яке відбулося 15 листопада 2022 року згідно ч. 1 ст. 240 ГПК України було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення зі справи №925/745/22.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, а також дослідивши докази, що містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного:

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом під час розгляду даного спору, 31 січня 2007 року між Христинівською районною державною адміністрацією (орендодавець) та сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Ліщинівське (орендар) було укладено договір оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення.

Згідно п. 1 договору орендодавець зобов`язався надати, а орендар прийняти в строкове платне користування земельні ділянки, які знаходяться в адміністративних межах Ліщинівської сільської ради Христинівського району Черкаської області, на підставі розпорядження Христинівської районної державної адміністрації від 17 травня 2005 року №77 Про порядок надання в оренду земель та розпорядження Христинівської районної державної адміністрації від 17 січня 2007 року №9 Про надання в оренду земель.

В оренду передаються земельні ділянки площами 3,4511 га, 10,1411 га, 29,9678 га, 8,7198 га, 11,5940 га та 7,2502 га, загальною площею 71,124 га (рілля), згідно з кадастровими планами, виготовленими Христинівським районним відділом Черкаської регіональної філії ДП Центрального державного земельного кадастру при Державному Комітеті України по земельних ресурсах, що додається до цього договору і є його невід`ємною частиною (п. 2 договору).

Договір зареєстрований у Христинівському районному відділі Черкаської регіональної філії ДП Центрального державного земельного кадастру при Державному Комітеті України по земельних ресурсах, про що у державному реєстрі земель вчинено запис від 01 березня 2007 року за №02.

Згідно з п.п. 5, 15, 18 договору земельні ділянки передані на умовах оренди для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, без розроблення проекту відведення та без проведення нормативної грошової оцінки землі.

Відповідно до п. 8 строк дії договору - 10 років.

Орендна плата визначена умовами п. 9-11 договору в розмірі 13 655 грн. в рік та сплачується щомісячно до 1-го числа наступного місяця. Обчислення розміру орендної плати за земельну ділянку здійснюється з урахуванням її цільового призначення та коефіцієнтів індексації, визначених законодавством.

Зі змісту п.п. 28, 31 договору вбачається, що орендар зобов`язаний своєчасно сплачувати орендну плату, а орендодавець має право здійснювати контроль за відповідністю використання орендарем земельної ділянки визначеним умовам договору оренди.

У подальшому 07 лютого 2017 року між Головним управлінням Держгеокадастру у Черкаській області, як розпорядником земель сільськогосподарського призначення та сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю Ліщинівське було укладено додаткову угоду до договору, якою пункти 2, 5, 8, 9 правочину змінено.

Зокрема, згідно із зміненим п. 2 договору в оренду відповідачу передані земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 67,8062 га, з них:

- площею 10,1411 га, кадастровий номер земельної ділянки :02:001:0100;

- площею 3,4511 га, кадастровий номер земельної ділянки :04:001:0160;

- площею 7,2502 га, кадастровий номер земельної ділянки :02:002:0055;

- площею 11,5940 га, кадастровий номер земельної ділянки :04:002:0157;

- площею 8,7198 га, кадастровий номер земельної ділянки :02:001:0101;

- площею 26,6500 га, кадастровий номер земельної ділянки :02:001:0099, розташовані за межами населеного пункту в адміністративних межах Ліщинівської сільської ради Христинівського району Черкаської області.

Відповідно до зміненого п. 5 договору нормативна грошова оцінка земельних ділянок підлягає проведенню на замовлення та за рахунок орендаря протягом шести місяців з моменту державної реєстрації права оренди земельних ділянок із поданням орендарем у встановленому законом порядку впродовж цього ж строку технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на розгляд та затвердження відповідному органу місцевого самоврядування та укладенням угоди про внесення змін до договору оренди в частині нормативної грошової оцінки.

До моменту набрання чинності угоди про внесення змін до договору оренди в частині нормативної грошової оцінки та орендної плати, визначення суми орендної плати, що вноситься орендарем згідно цього договору, здійснюється за даними про середній розмір нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Черкаській області, що для цієї земельної ділянки становить 2 699 432,63 грн, з розрахунку за 1 га площі ріллі - 39 811 грн., з урахуванням коефіцієнта індексації - 4,796 станом на 01 січня 2016 року.

Пунктом 9 договору передбачено, що річна орендна плата розраховується орендарем самостійно, виходячи зі ставки 8,0 відсотків від нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

Крім того, сторони, змінивши п. 8 договору, продовжили строк його дії до 21 грудня 2023 року.

26 травня 2017 року до договору вдруге були внесені зміни та викладено п.п. 5, 21 у новій редакції, зокрема:

5. Нормативно грошова оцінка земельних ділянок відповідно до витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок від 30 грудня 2016 року за №0-28-0.2-4268/2-16, №0-28-0.2-4262/2-16, №0-28-0.2-4260/2-16, №0-28-0.2-4259/2-16, №0-28-0.2-4258/2-16, №0-28-0.2-4257/2-16 з урахуванням коефіцієнтів індексації 4,796 станом на 01 січня 2017 року становить 2 881 999,72 (два мільйони вісімсот вісімдесят одна тисяча дев`ятсот дев`яносто дев`ять гривень 72 коп);

21. Після закінчення дії договору оренди землі земельні ділянки вважаються повернутими орендодавцеві. Орендодавець у разі погіршення корисних властивостей орендованих земельних ділянок, пов`язаних із зміною її стану, має право на відшкодування збитків у розмірі, визначеному сторонами. Якщо сторонами не досягнуто згоди про розмір відшкодування збитків, спір вирішується в судовому порядку.

03 грудня 2020 року на виконання Указу Президента України від 15 жовтня 2020 року №449 Про деякі заходи щодо прискорення реформ у сфері земельних відносин та постанови Кабінету Міністрів України №1113 від 16 листопада 2020 року Деякі заходи щодо прискорення реформ у сфері земельних відносин ГУ Держгеокадастру у Черкаській області видано наказ №28-ОТГ, згідно з яким у комунальну власність Христинівської міської ради (Христинівського) Уманського району Черкаської області передані земельні ділянки державної власності, у тому числі земельні ділянки з кадастровими номерами: :02:001:0100; :04:001:0160; :02:002:0055; :04:002:0157; :02:001:0101; :02:001:0099.

Христинівською міською радою 19 січня 2021 року прийнято рішення №4/1-VІІІ, яким земельні ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, які розташовуються за межами села Ліщинівка (Христинівського) Уманського району Черкаської області з кадастровими номерами :02:001:0100; :04:001:0160; :02:002:0055;

:04:002:0157; :02:001:0101; :02:001:0099 та площею 10,1411 га, 3,4511 га, 7,2502 га, 11,5940 га, 8,7198 га, 26,6500 га прийняті у комунальну власність Христинівської міської ради та 27 січня 2021 року це право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Звертаючись до суду прокурор в первісних своїх вимогах вказував, що за період із листопада по грудень 2019 року стягненню підлягає заборгованість зі сплати орендної плати в сумі 38 426,66 грн; за 2020 рік - 211 346,63 грн; за 2021 рік - 230 559,96 грн; за січень - червень 2022 року - 115 279,98 грн.

Тобто, із розрахунку 19 213 грн. 33 коп. орендної плати за місяць (8% від 2 881 999,72 за рік / 12 місяців).

Судом встановлено, що за результатами розгляду справи №580/2340/20 позовні вимоги ГУ ДПС у Черкаській області задоволено повністю та стягнуто із рахунків у банках, обслуговуючих СТОВ Ліщинівське на користь місцевого бюджету податковий борг по орендній платі з юридичних осіб та з єдиного податку четвертої групи у загальній сумі 279 293,97 грн.

При цьому, розмір стягнутої недоїмки з орендної плати, що виникла на підставі самостійно поданих відповідачем податкових декларацій, склав 127 093,15 гривень, у тому числі:

- згідно з податковою декларацією від 30 січня 2019 року №, якою самостійно нараховане зобов`язання за листопад - грудень 2019 року із розрахунку щомісячної сплати в сумі 21 735,26 гривень - 40 152,11 гривень;

- згідно з поданою декларацією від 19 лютого 2019 року №, якою самостійно нараховане зобов`язання за січень - квітень 2020 року із розрахунку щомісячної сплати в сумі 21 735,26, в розмірі - 86 941,04 грн.

Оскільки податковий борг по орендній платі за періоди: листопад - грудень 2019 року та січень квітень 2020 року був предметом розгляду по справі №580/2340/20, то прокурор зменшив свої позовні вимоги за вказані вище періоди.

Отже, заборгованість зі сплати орендної плати за періоди: листопад - грудень 2019 року та січень квітень 2020 року не є предметом розгляду по даній справі.

З розрахунку наданого суду вбачається, що борг відповідача за спірний період (з травня 2020 року по червень 2022 року) становить 499 546,58 грн.

Доказів сплати за оренду землі за вказаний період матеріали справи не містять.

Невиконання відповідачем грошового зобовязання зі сплати орендної плати становить 26 місяців.

Статтею 13 Закону України Про оренду землі визначено, що договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

При укладанні договору оренди землі до орендаря переходить право володіти і користуватися об`єктом власності, а право розпоряджатися зберігається за власником. Тому власник може на власний розсуд розпорядитись об`єктом і передати право власності на нього іншій особі.

Відповідно до статті 148-1 ЗК України до особи, яка набула право власності на земельну ділянку, що перебуває у користуванні іншої особи, з моменту переходу права власності на земельну ділянку переходять права та обов`язки попереднього власника земельної ділянки за чинними договорами оренди, суперфіцію, емфітевзису, земельного сервітуту щодо такої земельної ділянки. Особа, яка набула право власності на земельну ділянку, протягом одного місяця з дня набуття права власності на неї зобов`язана повідомити про це її користувачів із зазначенням: кадастрового номера (за наявності), місця розташування та площі земельної ділянки; найменування (для юридичних осіб), прізвища, ім`я, по батькові (для фізичних осіб) нового власника; місця проживання (знаходження) нового власника, його поштової адреси; платіжних реквізитів (у разі, якщо законом або договором передбачена плата за користування земельною ділянкою у грошовій формі). Повідомлення про перехід права власності від держави до територіальної громади або навпаки підлягає опублікуванню у друкованих засобах масової інформації місцевої сфери розповсюдження із зазначенням кадастрового номера, місця розташування та площі земельної ділянки. За згодою сторін договору оренди, суперфіцію, емфітевзису, земельного сервітуту чи застави до такого договору можуть бути внесені зміни із зазначенням нового власника земельної ділянки.

Частиною третьою статті 9 Закону України Про оренду землі також визначено, що до нового власника орендованої земельної ділянки переходять права та обов`язки орендодавця за договором оренди цієї земельної ділянки.

Тож чинне законодавство передбачає, що у договорі оренди землі може бути замінено як орендаря, так і орендодавця, і зміст наведеного законодавчого регулювання є спрямованим на збереження попередніх існуючих орендних відносин при переході права власності на земельну ділянку чи реорганізації орендаря.

При відчуженні орендованої земельної ділянки попередній власник вибуває із орендних відносин, а новий власник має право і водночас зобов`язаний стати орендодавцем за договором оренди. При цьому законом встановлено обов`язок особи у разі набуття права власності на земельну ділянку, що перебуває в оренді на підставі чинного договору оренди землі, повідомити орендаря про факт переходу права власності на земельну ділянку, а також надати інформацію, що дозволить орендарю виконувати обов`язок зі сплати орендної плати, а також інші умови договору.

Оскільки, як вже зазначалося вище, земельні ділянки згідно з Наказом Головного управління Держгеокадастру в Черкаській області від 03 грудня 2020 року за №28-ОТГ були передані у комунальну власність Христинівської міської ради, то позивач, як орган, уповноважений представляти власника в орендних правовідносинах, став її орендодавцем та стороною договору в силу законодавчих приписів.

Після зміни власника земельних ділянок договір не припинив свою дію, натомість Христинівська міська рада в силу вимог закону набула статусу орендодавця у триваючих правовідносинах оренди разом із належними орендодавцю за договором правами та обов`язками.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події.

Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Як вже зазначалося вище, відповідно до п. 11 договору орендна плата сплачується орендарем щомісячно до 1-го числа наступного місяця.

Таким чином на день звернення до суду строк оплати орендних платежів настав.

Відповідно до ст. ст. 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом.

До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених Господарським кодексом України.

Згідно зі ст. 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідачем всупереч ч. 1 ст. 74, ст. ст. 76, 77 ГПК України не було доведено факту своєчасного здійснення, на підставі умов договору оренди, розрахунку з орендодавцем, а також не було спростовано доводи прокурора, що викладені в позові.

Статтею 610 Цивільного кодексу України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ч. 1 ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Таким чином, сума боргу зі сплати орендної плати в розмірі 499 546 грн. 58 коп. підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Що стосується вимоги про розірвання договору оренди землі, то судом враховано наступне:

За змістом частини дев`ятої статті 93 ЗК України та частини першої статті 2 Закону України Про оренду землі (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються ЗК України, ЦК України, Законом України Про оренду землі, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.

Підстави для зміни або розірвання договору передбачені статтею 651 ЦК України і за загальним правилом, викладеним у частині першій цієї статті, зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Про зміну або розірвання договору в порядку частини першої статті 651 ЦК України сторони вправі домовитися в будь-який час на свій розсуд (крім випадків, обумовлених законодавчо).

Разом з тим, законодавець передбачає випадки, коли розгляд питання про внесення змін до договору чи про його розірвання передається на вирішення суду за ініціативою однієї із сторін.

Так, за частиною другою статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Тож іншими підставами для зміни або розірвання договору в судовому порядку, крім істотного його порушення, відповідно до частини другої статті 651 ЦК України є випадки, встановлені законом або договором, і саме настання таких випадків зумовлює право сторони договору ініціювати в судовому порядку питання зміни чи припинення відповідних договірних правовідносин.

Законодавець у певних правовідносинах може передбачити порядок проведення сторонами договору переговорів щодо добровільної зміни чи розірвання договору. Наприклад, статтею 188 ГК України врегульовано порядок зміни розірвання господарських договорів, за яким сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.

Водночас те, що сторона договору не скористалася процедурою позасудового врегулювання питання зміни чи розірвання договору, навіть коли порядок здійснення такої процедури врегульовано законодавчо, не позбавляє таку сторону можливості належним чином реалізувати своє суб`єктивне право на зміну чи припинення договору та вирішити існуючий конфлікт у суді в силу прямої вказівки, що міститься у частині другій статті 651 ЦК України.

Право особи на звернення до суду для внесення змін у договір (чи його розірвання) у передбаченому законом випадку відповідає статті 16 ЦК України, способам, передбаченим нею (зміна чи припинення правовідношення) для захисту права, та не може ставитися в залежність від поінформованості про позицію іншої сторони чи волевиявлення іншої сторони.

Така позиція у подібних правовідносинах викладена у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі № 914/2649/17 та від 26 травня 2020 року у справі № 908/299/18.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово наголошувала в своїх рішеннях на тому, що реалізація позивачем належного йому права вимагати в судовому порядку розірвання договору оренди землі залежить від настання чи ненастання обставин, які зумовлюють виникнення такого права в силу положення договору чи вказівки закону і пов`язується з моментом виникнення таких обставин. Що ж до питання про наявність чи відсутність підстав для захисту права позивача у спірних правовідносинах, то вони пов`язані з існуванням чи відсутністю тих обставин, які мають наслідком зміну чи припинення відповідних договірних відносин у судовому порядку.

Згідно п. в) ч. 1 ст. 96 Земельного кодексу України землекористувачі зобов`язані, зокрема, своєчасно сплачувати земельний податок або орендну плату.

Відповідно до вимог ст. 651 Цивільного кодексу України істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Відповідно ч. 1 ст. 638 Цивільного кодексу України істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Статтею 15 Закону України Про оренду землі (в редакції чинній станом на момент укладання спірного договору оренди землі), встановлено, що істотними умовами договору оренди землі є:

об`єкт оренди (місце розташування та розмір земельної ділянки);

строк дії договору оренди;

орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату;

умови використання та цільове призначення земельної ділянки, яка передається в оренду;

умови збереження стану об`єкта оренди;

умови і строки передачі земельної ділянки орендарю;

умови повернення земельної ділянки орендодавцеві;

існуючі обмеження (обтяження) щодо використання земельної ділянки;

визначення сторони, яка несе ризик випадкового пошкодження або знищення об`єкта оренди чи його частини;

відповідальність сторін.

Згідно зі ст. 31 Закону України Про оренду землі, який є спеціальним законом з питань регулювання відносин оренди земельних ділянок, встановлено, що договір оренди землі може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний за рішенням суду в порядку, встановленому законом.

Розірвання договору оренди землі в односторонньому порядку не допускається, якщо інше не передбачено законом або цим договором.

Стаття 32 Закону України Про оренду землі регулює порядок припинення договору оренди землі шляхом його розірвання. Так, згідно вказаної статті, на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

Невиконання однією із сторін обов`язків, передбачених умовами договору є підставою для його припинення шляхом розірвання (п. 38 договору).

Систематична несплата земельного податку або орендної плати, з урахуванням положень ст. 141 Земельного кодексу України є підставою для припинення права користування земельною ділянкою.

Як зазначалося вище, борг зі сплати орендної плати виник за період з травня 2020 року по червень 2022 року.

Отже, слід дійти висновку, що матеріалами справи підтверджується, що всупереч вимогам договору оренди землі, відповідач не сплачував орендну плату у встановленому договором розмірі та у визначені договором строки.

Тобто, відповідач систематично порушував умови договору стосовно сплати орендних платежів.

Вищенаведене є достатньою та самостійною підставою для розірвання договору оренди в судовому порядку.

Оскільки матеріалами справи підтверджується істотне порушення відповідачем своїх зобов`язань у зв`язку з несплатою орендної плати, суд дійшов висновку, що вимога прокурора про розірвання договору оренди землі від 31 січня 2007 року в судовому порядку є правомірною та обґрунтованою.

При цьому судом було враховано правовий висновок Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у постанові від 06 березня 2019 року у справі №183/262/17.

Також Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у своїй постанові від 02 травня 2018 року зі справи №925/549/17 дійшов висновку, що сам факт систематичного порушення договору оренди земельної ділянки щодо сплати орендної плати є підставою для розірвання такого договору, незважаючи на те, чи виплачена в подальшому заборгованість, оскільки згідно зі ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

У разі припинення або розірвання договору оренди землі орендар зобов`язаний повернути орендодавцеві земельну ділянку на умовах, визначених договором. Орендар не має права утримувати земельну ділянку для задоволення своїх вимог до орендодавця (ч. 1 ст. 34 Закону України Про оренду землі).

Враховуючи положення ст. 34 Закону України Про оренду землі, вимога про повернення земельних ділянок є похідною від вимоги про розірвання договору оренди земельної ділянки, а тому суд вважає за необхідне зобов`язати відповідача повернути спірні земельні ділянки до комунальної власності Христинівської міської ради.

Щодо питання представництва інтересів держави прокурором суд зазначає, що стаття 23 Закону України Про прокуратуру визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі № 912/2385/18 звернула увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц зазначила, що системне тлумачення абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Верховний Суд України у постанові від 13 червня 2017 року у справі № п/800/490/15 (провадження № 21-1393а17) зазначив, що протиправна бездіяльність суб`єкта владних повноважень - це зовнішня форма поведінки (діяння) цього органу, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи в нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені. Для визнання бездіяльності протиправною недостатньо одного лише факту неналежного та/або несвоєчасного виконання обов`язкових дій. Важливими є також конкретні причини, умови та обставини, через які дії, що підлягали обов`язковому виконанню відповідно до закону, фактично не були виконані чи були виконані з порушенням строків. Значення мають юридичний зміст, значимість, тривалість та межі бездіяльності, фактичні підстави її припинення, а також шкідливість бездіяльності для прав та інтересів заінтересованої особи.

З матеріалів справи вбачається, що прокурор звертався листом від 19 січня 2022 року за №53/4-62 вих22 до Христинівської міської ради та повідомив про виявленні порушення законодавства і з`ясовував чи будуть вживатись міською радою заходи направлені на стягнення заборгованості з сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Ліщинівське.

З листа Христинівської міської ради від 04 лютого 2022 року за № 03-10-06-252 вбачається, що міська рада просила прокурора посприяти щодо стягнення боргу та розірвання договору оренди.

В листі від 20 липня 2022 року Уманська окружна прокуратура повідомила міського голову, що прокуратурою буде здійснено представництво інтересів держави в суді в особі Христинівської міської ради.

Судом було також враховано, що при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю. Для врахування цих обставин стаття 55 ГПК України передбачає такі правила:

- якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, поданого власником (учасником, акціонером) цієї юридичної особи в її інтересах, а також позову прокурора в інтересах держави;

- відмова компетентного органу від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Отже, враховуючи положення ст. 55 ГПК України, а також нездійснення Христинівською міською радою в розумні строки заходів для звернення до суду з позовом стосовно захисту інтересів територіальної громади, враховуючи повноваження прокурора самостійно визначати, у чому полягає порушення інтересів держави і визначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, суд дійшов висновку, що прокурор в даному випадку належним чином обґрунтував та довів підстави для представництва інтересів територіальної громади в суді, а тому підстав для залишення позову без розгляду не вбачається.

Судові витрати підлягають розподілу між сторонами відповідно до вимог ст. 129 ГПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 129, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Ліщинівське, вул. Центральна, 69, с. Ліщинівка, Уманського району, Черкаської області, ідентифікаційний код 03794555 на користь Христинівської міської ради, вул. Соборна, 30, м. Христинівка, Уманського району, Черкаської області, ідентифікаційний код 33319218, номер рахунку (ІВАN ) UA0023757, отримувач ГУК у Черк.обл./тг м.Христин/ 18010600, код отримувача - 37930566, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.), код класифікації доходів бюджету - 18010600) - 499 546 грн. 58 коп. заборгованості зі сплати орендної плати згідно договору оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення від 31 січня 2007 року зареєстрований у Христинівському районному відділі Черкаської регіональної філії ДП Центрального державного земельного кадастру при Державному Комітеті України по земельних ресурсах 01 березня 2007 року за №02.

3. Розірвати договір оренди земельних ділянок сільськогосподарського призначення з кадастровими номерами :02:001:0100; :04:001:0160; :02:002:0055; :04:002:0157; :02:001:0101; :02:001:0099 та площею 10,1411 га, 3,4511 га, 7,2502 га, 11,5940 га, 8,7198 га, 26,6500 га, відповідно, що укладений 31 січня 2007 року та зареєстрований у Христинівському районному відділі Черкаської регіональної філії ДП Центрального державного земельного кадастру при Державному Комітеті України по земельних ресурсах 01 березня 2007 року за №02.

4. Зобов`язати сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю Ліщинівське, вул. Центральна, 69, с. Ліщинівка, Уманського району, Черкаської області, ідентифікаційний код 03794555 повернути Христинівській міській раді, вул. Соборна, 30, м. Христинівка, Уманського району, Черкаської області, ідентифікаційний код 33319218 земельні ділянки сільськогосподарського призначення загальною площею 67,8062 га, а саме: земельну ділянку площею 10,1411 га з кадастровими номерами :02:001:0100; земельну ділянку площею 3,4511 га кадастровий номер :04:001:0160; земельну ділянку площею 7,2502 га кадастровий номер :02:002:0055; земельну ділянку площею 11,5940 га кадастровий номер :04:002:0157; земельну ділянку площею 8,7198 га кадастровий номер :02:001:0101; земельну ділянку площею 26,6500 га кадастровий номер :02:001:0099, що розташовані на території Христинівської міської територіальної громади Уманського району Черкаської області.

5. Стягнути з сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю Ліщинівське, вул. Центральна, 69, с. Ліщинівка, Уманського району, Черкаської області, ідентифікаційний код 03794555 на користь Черкаської обласної прокуратури, бул. Шевченка, 286, м. Черкаси, ідентифікаційний код 02911119, р/р UA0003751 в Державній казначейській службі України в м. Київ 12 455 грн. 20 коп. судового збору.

Видати відповідні накази після набрання рішення законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строк визначені ст. 241 ГПК України.

Рішення суду може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки передбачені розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 18 листопада 2022 року.

Суддя А.В. Васянович