РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

10.11.2022Справа № 910/1382/22

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Демидова В.О., за участю секретаря судового засідання Анастасової К.В., розглянувши справу за позовом Державного Підприємства "НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ "ЕНЕРГОАТОМ" в особі відокремленого підрозділу "ЕНЕРГОАТОМ-ТРЕЙДИНГ" Державного Підприємства "НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ "ЕНЕРГОАТОМ" (01032, місто Київ, вулиця Назарівська, будинок 3) до Приватного акціонерного товариства "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" (01032, місто Київ, вулиця Симона Петлюри, будинок 25), про стягнення 1 016 810 731,59 грн,

Представники учасників справи:

від позивача - Балика А.М.;

від відповідача - Прилєпов О.А.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

31.01.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Підприємства "НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ "ЕНЕРГОАТОМ" в особі відокремленого підрозділу "ЕНЕРГОАТОМ-ТРЕЙДИНГ" Державного Підприємства "НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ "ЕНЕРГОАТОМ" до Приватного акціонерного товариства "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" про стягнення 1 016 810 731,59 грн та передана 01.02.2022 судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0063-01012 від 17.04.2019 у зв`язку з чим у Приватного акціонерного товариства "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" виникла заборгованість перед позивачем у розмірі 1016810 731,59 грн., з яких: 886 314 176,67 грн основного боргу, 27 088 613,92 грн пеня, 28 395 028,29 грн 3% річних та 75 012 912,71 грн інфляційні втрати.

Ухвалою суду від 04.02.2022 позовну заяву Державного Підприємства "НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ "ЕНЕРГОАТОМ" залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

Ухвалою суду від 21.02.2022 виправлено описку в ухвалі Господарського суду міста Києва від 04.02.2022 у справі № 910/1382/22 шляхом зазначення у вступній, описовій та резолютивній частині ухвали суду належного позивача, а саме: «Державне Підприємство «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу "ЕНЕРГОАТОМ-ТРЕЙДИНГ» Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ "ЕНЕРГОАТОМ»».

Позивачем у строк встановлений ухвалою суду від 04.02.2022, подано заяву про усунення недоліків, з доданими до неї документами

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2022 відкрито провадження у справі №910/1382/22 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 24.03.2022.

Водночас, указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб.

Відповідно до положень статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно з указом Президента України «Про продовження дії воєнного стану в Україні» № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженого Законом України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

За наведених обставин призначене на 24.03.22 о 10:00 год судове засідання з розгляду справи № 910/1382/22 не відбулося з об`єктивних причин, що не залежать від суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.04.2022 підготовче засідання у справі №910/1382/22 призначено на 26.05.22 о 10:20 год.

17.05.2022 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник просив у позові відмовити, посилаючись на те, що позивач не надав доказів отримання рахунків відповідачем, у зв`язку з чим вимоги про сплату 3% річних та інфляційних втрат, з посиланням на строки виставлення рахунків НЕК «Укренерго», є безпідставними. Також зазначає, що розрахунок пені не є коректним, оскільки позивачем не надано жодного доказу, що підтверджує дату підписання сторонами акту. Крім того, позивачем обрано неналежний спосіб захисту його інтересів, позовні вимоги фактично вимагають нецільового використання коштів, отриманих відповідачем не від учасників балансуючого ринку на рахунок зі спеціальним режимом використання, а на інші рахунки, з інших джерел, тобто за надання відповідачем послуг як оператором системи передачі.

25.05.2022 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, відповідно до якої просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі. Вказував, що чотириденний строк на оплату, встановлений у пункті 7.7.4 глави 7.6 Розділу VII Правил ринку починає відраховуватися з наступного дня після виставлення відповідачем рахунків у Системі, адже виставлення таких рахунків і вважається їх надсиланням.

Протокольною ухвалою суду від 26.05.2022 із занесення до протоколу судового засідання судом оголошено перерву в підготовчому засіданні до 16.06.2022.

30.05.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява та передана 31.05.2022 судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених зустрічних позовних вимог позивач за зустрічним позовом просить суд розтлумачити пункти 2.1, 5.1 та 5.9 Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0063-01012 від 17.04.2019 року визначивши строки та порядок здійснення оплат по Договору.

Зустрічні позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач за первісним позовом хибно тлумачить умови Договору, у вигляді невірного встановлення початку перебігу строків нарахування штрафних санкцій що, відповідно, значно збільшує розмір відповідальності у вигляді 3% річних, пені та інфляційних втрат.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 відмовлено Приватному акціонерному товариству "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО" у поновленні строку на подання зустрічної позовної заяви, повернуто зустрічну позовну заяву Приватному акціонерному товариству "НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ "УКРЕНЕРГО".

09.06.2022 відповідач подав до суду заперечення на відповідь на відзив.

13.06.2022 позивач подав до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2022 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до розгляду по суті на 21.07.2022.

29.06.2022 позивач подав до суду пояснення стосовно заперечень відповідача.

29.06.2022 до канцелярії суду надійшла ухвала Північного апеляційного господарського суду від 27.06.2022 про витребування матеріалів справи.

05.07.2022 Господарським судом міста Києва на виконання ухвали від 27.06.2022, у зв`язку з надходженням апеляційної скарги від Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022, надіслано матеріали оскарження по справі № 910/1382/22 за позовом Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" до Державного підприємства Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" про зустрічна позовна заява по справі №910/1382/22.

21.07.2022 відповідач подав до суду заяву про зупинення провадження у справі до розгляду судом апеляційної інстанції апеляційної скарги НЕК «Укренерго», а також додаткові пояснення по справі.

У судовому засіданні 21.07.2022 оголошено перерву до 28.07.2022.

28.07.2022 відповідач подав до суду клопотання про закриття провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення заборгованості на суму 163 273 990,44 грн, оскільки зобовязання на суму 163 273 990,44 грн припинено шляхом зарахування зустрічних однорідних вимог відповідно до акта зарахування зустрічних однорідних вимог від 19.07.2022.

28.07.2022 відповідач подав до суду заяву про зменшення штрафних санкцій на 99%, оскільки позивачем не надано доказів, підтверджуючих факт заподіяння будь-яких збитків, а також за наявності обставин, які мають істотне значення, що підтверджують добросовісність поведінки та ненавмисний характер прострочення відповідачем своїх зобов`язань за договором.

Також 28.07.2022 відповідач подав до суду клопотання про закриття провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення заборгованості на суму 723 040 186,23 грн., оскільки у період з 01.02.2022 до 19.07.2022 відповідачем виконано зобовязання за договором на вказану суму, що підтверджується копіями платіжних доручень.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.07.2022 зупинено провадження у справі №910/1382/22 до повернення справи до Господарського суду міста Києва.

25.10.2022 на адресу Господарського суду міста Києва повернулись матеріали справи 910/1382/22 з Північного апеляційного господарського суду.

Постановою Північного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі №910/1382/22 - залишено без задоволення.

Ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі № 910/1382/22 - залишено без змін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.10.2022 поновлено провадження у справі №910/1382/22. Розгляд справи № 910/1382/22 призначено по суті на 10.11.2022.

10.11.2022 позивач подав до суду заяву про збільшення розміру позовних вимог, в якій просив стягнути з відповідача на свою користь 199 672 490,88 грн., з яких: 37 645 857,90 грн 3 % річних, 162 026 632,98 грн інфляційні втрати. Також зазначав, що сума заборгованості, яка була заявлена при поданні позову, сплачена відповідачем після подання позовної заяви, тому позивач просить закрити провадження в частині стягнення основного боргу в сумі 886 314 176,67 грн.

У судове засідання 10.11.2022 з`явилися представники сторін, надали пояснення по справі.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

З огляду на те, що позивачем подано заяву про збільшення позовних вимог з пропущенням встановленого положеннями статті 46 ГПК України строку, при цьому, не наведено обґрунтованих причин неподання відповідної заяви до закінчення підготовчого засідання, суд дійшов до висновку про відмову в прийнятті заяви позивача про збільшення позовних вимог в частині стягнення з відповідача 3% річних та інфляційних втрат та повернення такої заяви заявнику.

В судовому засіданні 10.11.2022 оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши матеріали справи, всебічно та повно дослідивши надані докази, суд встановив такі фактичні обставини.

17.04.2019 між Державним підприємством "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Енергоатом-Трейдинг" ДП "НАЕК "Енергоатом" (далі - СВБ, сторона, відповідальна за баланс, позивач) та Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" (далі - ОСП, оператор системи передачі, відповідач) укладено договір про врегулювання небалансів електричної енергії.

Договір укладено шляхом приєднання ВП «Енергоатом-Трейдинг», як СВБ до умов типового договору про врегулювання небалансів електричної енергії (заява-приєднання від 17.04.2019 № 0063-01012/21-150-08-19-00025).

У відповідь на заяву-приєднання НЕК «Укренерго» надіслало повідомлення від 17.04.2019 вих. № 01/13933, яким проінформувало ВП «Енергоатом-Трейдинг» про приєднання до умов договору про врегулювання небалансів електричної енергії та долучення до реєстру учасників ринку.

Відповідно до цього повідомлення, ідентифікатор договору - № 0063-01012 та дата акцептування - 17.04.2019.

У договірних відносинах щодо врегулювання небалансів електричної енергії, НЕК «Укренерго» виступає, як ОСП (оператор системи передачі).

В частині виконання розрахункових операцій, виставлення рахунків, НЕК «Укренерго» виступає в ролі АР (адміністратора розрахунків) на ринку електричної енергії.

На дату виникнення спірних правовідносин діяли такі редакції Договору:

- Договір, затверджений наказом НЕК «Укренерго» про затвердження умов договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 21.12.2020 № 709 (далі - редакція 1);

- Договір, затверджений наказом НЕК «Укренерго» про затвердження умов договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 05.01.2021 № 6 (далі - редакція 2);

- Договір, затверджений наказом НЕК «Укренерго» про затвердження умов договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 25.02.2021 № 111 (далі - редакція 3);

- Договір, затверджений наказом НЕК «Укренерго» про затвердження умов договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 16.03.2021 № 141 (далі - редакція 4);

- Договір, затверджений наказом НЕК «Укренерго» про затвердження умов договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 01.06.2021 № 303 (далі - редакція 5).

У пунктах 1.1 - 1.4 Договору визначено, що цей Договір є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови врегулювання небалансів електричної енергії СВБ, у тому числі її балансуючої групи. Цей Договір є договором приєднання в розумінні статті 634 ЦК України, умови якого мають бути прийняті іншою Стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого Договору в цілому.

Відповідно до пункту 1.6 Договору в редакції 1, пункту 1.4 Договору в редакціях 2-5 ОСП врегульовує небаланси електричної енергії з СВБ у порядку, визначеному Законом України «Про ринок електричної енергії» та правилами ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307 (далі- Правила ринку).

Згідно з пунктом 1.7 Договору в редакції 1, пункту 1.5 Договору в редакціях 2-5 врегулюванням небалансів електричної енергії є вчинення СВБ правочинів щодо купівлі- продажу електричної енергії доплати платежів відповідно до Правил ринку.

Відповідно до пункту 2.1 Договору (всіх редакцій Договору), вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП розраховуються АР для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку.

Відповідно до підпункту 6 пункту 3.4 Договору (всіх редакцій Договору), СВБ має право отримувати плату за електричну енергію, продану ОСП за результатом врегулювання небалансів на ринку електричної енергії та за результатом інших платежів, передбачених Правилами ринку.

У свою чергу ОСП зобов`язаний проводити розрахунки з СВБ у порядку та в терміни, визначені Правилами ринку (підпункт 3 пункт 3.3 всіх редакцій Договору)

Відповідно до пункту 4.2 Договору (всіх редакцій) передбачено, що у разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань після підписання сторонами Акта купівлі- продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів винна Сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01 % за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який стягується пеня.

Подання платіжних документів здійснюється Сторонами відповідно до Правил ринку (п. 5.6 Договору).

Відповідно до актів купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів за період з січня 2021 по грудень 2021 ОСП отримав, а СВБ поставила електричну енергію для врегулювання небалансів загальною вартістю 1 881 609 133, 40 грн (з ПДВ).

У свою чергу СВБ отримала, а ОСП поставив електричну енергію для врегулювання небалансів загальною вартістю 176 674 016,54 грн (з ПДВ), що підтверджується відповідними актами, доданими до матеріалів справи.

В Системі АР сформував відповідні рахунки-фактури.

СВБ оплатив рахунки у встановлені строки, проте НЕК «Укренерго» допущено порушення строків оплати електричної енергії для врегулювання небалансів на користь позивача за період з січня 2021 по грудень 2021.

Звертаючись до суду з цим позовом, позивач посилався на те, що враховуючи дати розміщення АР відомостей щодо обсягу та вартості небалансів електричної енергії за спірний період, що має бути сплачена зі сторони відповідача на користь позивача (СВБ) у Системі розрахунків за небаланси електричної енергії, строк на оплату починає свій перебіг з наступного дня після спливу чотириденного строку, встановленого у пункті 7.7.4 Правил ринку.

Посилаючись на неналежне виконання відповідачем своїх грошових зобов`язань за договором, позивачем нараховано відповідачу пеню, 3 % річних та інфляційні втрати, які він просить стягнути з останнього разом з сумою основного боргу.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з огляду на таке.

Відповідно до ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно з ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Згідно з ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною 1 ст. 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (ч. 7 ст. 193 Господарського кодексу України).

Спір у даній справі виник у зв`язку з несвоєчасним, на думку позивача, виконанням відповідачем обов`язку щодо оплати вартості небалансів відповідно до виставлених рахунків.

У свою чергу ОСП зобов`язаний проводити розрахунки з СВБ у порядку та в терміни, визначені Правилами ринку (підпункт 3 пункт 3.3 всіх редакцій Договору)

У пункті 1.1.1 Правил ринку визначено, що ці Правила визначають порядок реєстрації учасників ринку, порядок та вимоги до забезпечення виконання зобов`язань за договорами про врегулювання небалансів електричної енергії, правила балансування, правила функціонування ринку допоміжних послуг, порядок проведення розрахунків на балансуючому ринку та ринку допоміжних послуг, порядок виставлення рахунків, порядок внесення змін до цих Правил, положення щодо функціонування ринку при виникненні надзвичайної ситуації в об`єднаній енергетичній системі України.

Відповідно до пункту 1.1.2 Правил ринку система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що включає низку підсистем, що забезпечують управління всіма необхідними базами даних, реєстрами та виконання розрахунків, що визначені цими Правилами.

У пункті 1.1.4 Правил ринку викладено значення таких скорочень, що застосовуються в цих Правилах, а саме: АР - адміністратор розрахунків; СВБ - сторона, відповідальна за баланс; ОСП - оператор системи передачі.

Відповідно до пункту 1.11.1 Правил ринку за допомогою системи управління ринком здійснюється управління всіма процесами, зокрема, виконанням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів.

Пунктом 1.11.8 Правил ринку визначено, що АР надає кожному учаснику ринку через його персональний кабінет доступ до записів даних розрахунків, що створив АР щодо цього учасника ринку, відповідно до інструкції з користування системою управління ринком.

Система управління ринком забезпечує: 1) прогнозування загального навантаження; 2) проведення аукціонів на придбання ДП; 3) повідомлення результатів аукціонів на ДП; 4) адміністрування графіків виробництва/ споживання; 5) подання пропозицій на балансуючу електричну енергію; 6) проведення розрахунків за небаланси електричної енергії; 7) видачу ОСП команд з балансування в режимі реального часу ППБ; 8) проведення розрахунків на ринку (виконання всіх розрахункових процесів), включаючи адміністрування остаточних позицій СВБ та розрахунку розмірів дебетів/кредитів рахунків учасників ринку; 9) обмін інформацією з учасниками ринку і функціонування необхідних баз даних; 10) ведення реєстрів учасників ринку з можливістю зазначення відповідних ролей; 11) інтерфейс і зв`язок з програмним забезпеченням РДН і ВДР, якими управляє ОР; 12) інтерфейс і зв`язок з системою прогнозування виробництва електричної енергії з ВДЕ, що продають електричну енергію гарантованому покупцю за "зеленим" тарифом, що працює в режимі, близькому до реального часу, управління якою здійснює гарантований покупець; 13) адміністрування комерційного обліку; 14) інтерфейс з системою диспетчерського управління і збору даних (SCADA); 15) інтерфейс та зв`язок з платформою моніторингу Регулятора; 16) інтерфейс та зв`язок з платформою прозорості ENTSO-E.

Згідно з пунктом 5.13.10 Правил ринку АР використовує систему розрахунків за небаланси електричної енергії для проведення відповідних розрахунків, дебетувань/кредитувань ринкових рахунків СВБ для платежів і зборів при розрахунках за небаланс. Система розрахунків за небаланси електричної енергії є частиною системи управління ринком та містить інформацію про ринкові рахунки СВБ.

Відповідно до пункту 7.3.1 Правил ринку АР на щоденній основі надсилає платіжний документ кожній СВБ із зазначенням суми, що СВБ зобов`язана сплатити АР, або суми, що АР зобов`язаний сплатити СВБ через її небаланси електричної енергії протягом відповідного періоду.

Цикл рахунків та платежів для розрахунків врегульований пунктом 7.6 Правил ринку.

У редакції Правил ринку, із змінами, внесеними згідно з Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 28.02.2020 № 516, до пункту 7.6 внесені наступні зміни:

- 7.6.1. Платіжні документи для торгового дня надаються відповідним учасникам ринку на другий робочий день після цього дня;

- 7.6.2. Платіжні документи для торгового місяця (стосовно оплати наданих ДП) надаються відповідним учасникам ринку на восьмий робочий день після останнього дня місяця;

- 7.6.3. Оплата платіжного документа з банківського рахунку учасника ринку на банківський рахунок АР здійснюється протягом двох банківських днів з дати направлення платіжного документа;

- 7.6.4. Оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох банківських днів з дати направлення рахунка.

Виходячи зі змісту спірних правовідносин сторін та аналізу приписів Правил ринку, судом встановлено, що обов`язком щодо формування, надсилання платіжних документів та здійснення розрахунків між учасниками ринку (в даному випадку ОСП та СВБ) в Системі наділений саме адміністратор розрахунків.

Отже, у розумінні положень Правил ринку, з урахуванням змісту договору, направлення (надсилання, виставлення) рахунків на оплату учасникам ринку здійснюється АР через систему управління ринком, зокрема, систему розрахунків за небаланси електричної енергії.

У постанові Верховного Суду від 21 грудня 2021 року у справі № 910/15364/20 зазначено, що у розумінні положень Правил ринку, з урахуванням змісту укладеного договору, направлення (надсилання, виставлення) рахунків на оплату учасникам ринку здійснюється адміністратором розрахунків через систему управління ринком, зокрема, систему розрахунків за небаланси електричної енергії (пункт 13 постанови).

Враховуючи пункт 7.6.4 Правил ринку, суд зазначив, що строк на оплату платіжного документа здійснюється протягом чотирьох днів з дати направлення рахунків АР у Системі (пункт 14 постанови).

Посилання відповідача на те, що позивач не надав підтверджень отримання відповідачем надісланих йому рахунків судом відхилені, адже ані Правилами ринку, ані умовами договору не передбачено направлення рахунків у інший спосіб, а тому суд вважає належним їх направлення (формування) адміністратором розрахунків у системі розрахунків за небаланси електричної енергії (пункт 15 постанови)

Аналогічний висновок викладений і у постанові Верховного Суду від 13 вересня 2022 року у справі № 910/8901/20.

З огляду на вказане суд зазначає, що посилання відповідача щодо того, що позивач не надав підтверджень щодо отримання відповідачем надісланих йому рахунків судом відхиляються, адже ані Правилами ринку, ані умовами Договору не передбачено направлення рахунків у інший спосіб, а тому суд вважає належним їх направлення (формування) АР у системі розрахунків за небаланси електричної енергії.

Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Приписами статті 611 Цивільного кодексу України визначено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Суд зазначає, що у разі прострочення грошового зобов`язання, коли боржник повинен сплатити грошові кошти, але неправомірно не сплачує їх, підлягають стягненню річні відсотки відповідно до частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України.

З урахуванням приписів статті 549, частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України та статті 1 Закону України "Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань" правовими наслідками порушення грошового зобов`язання, тобто зобов`язання сплатити гроші, є обов`язок сплатити не лише суму основного боргу, а й неустойку (якщо її стягнення передбачене договором або актами законодавства), інфляційні нарахування, що обраховуються як різниця добутку суми основного боргу на індекс (індекси) інфляції, та проценти річних від простроченої суми основного боргу.

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три відсотки річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Як вбачається з аналізу статей 612, 625 Цивільного кодексу України право кредитора вимагати сплату боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних, які не є штрафними санкціями, є способом захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредитору.

Судом установлено, що дії відповідача є порушенням умов договору, що є підставою для захисту майнових прав та інтересів позивача, відповідно до норм статті 625 Цивільного кодексу України.

У постанові Верховного Суду від 21 грудня 2021 року у справі № 910/15364/20 викладено правовий висновок, що оскільки судами попередніх інстанцій встановлено прострочення відповідачем оплати рахунків за небаланси електричної енергії, частина друга статті 625 ЦК України підлягає застосуванню до правовідносин, які виникли у цій справі.

Позивачем нараховано за заявлено до стягнення з відповідача 28 395 028,29 грн - 3% річних та 75 012 912,71 грн інфляційних втрат.

Здійснивши перерахунок 3 % річних та інфляційних втрат, з урахуванням умов договору, прострочення відповідачем сплати грошового зобов`язання, господарський суд дійшов до висновку, що позовні вимоги про стягнення 3 % річних та інфляційних втрат підлягають задоволенню повністю, а саме, у розмірі 28 395 028,29 грн - 3% річних та 75 012 912,71 грн інфляційних втрат за визначений позивачем період.

Позивач також нарахував та просить стягнути з відповідача 27 088 613,92 грн пені.

В той же час, відповідач заявив клопотання про зменшення суми штрафних санкцій.

За приписами статті 233 Господарського кодексу України суд має право зменшити розмір санкцій, якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно з частиною 3 статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

При цьому, ні у зазначеній нормі, ні в чинному законодавстві України не міститься переліку виняткових випадків (обставин, які мають істотне значення), за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку, тому вирішення цього питання покладається безпосередньо на суд, який розглядає відповідне питання з урахуванням всіх конкретних обставин справи в їх сукупності.

Відсутність чи невисокий розмір збитків може бути підставою для зменшення судом розміру неустойки, що стягується з боржника. Вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки, яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, суд повинен з`ясувати наявність значного перевищення розміру неустойки розміру збитків, а також об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеня виконання зобов`язань, причини неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення у виконанні зобов`язання, невідповідності розміру пені наслідкам порушення, негайного добровільного усунення винною стороною порушення та його наслідків.

При застосуванні частини 3 статті 551 Цивільного кодексу України та статті 233 Господарського кодексу України слід мати на увазі, що поняття "значно" та «надмірно» є оціночними і мають конкретизуватися судом у кожному конкретному випадку. При цьому слід враховувати, що правила частини третьої статті 551 Цивільного кодексу України та ст. 233 Господарського кодексу України направлені на запобігання збагаченню кредитора за рахунок боржника, недопущення заінтересованості кредитора у порушенні зобов`язання боржником. Вказану позицію висловлено Верховним Судом у постанові від 06.03.2019 у справі 916/4692/15.

Оцінюючи вказані доводи відповідача судом враховано, що згідно з частинами 1-3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип змагальності процесу означає, що кожній стороні повинна бути надана можливість ознайомитися з усіма доказами та зауваженнями, наданими іншою стороною, і відповісти на них (п. 63 Рішення Європейського суду з прав людини у справі «Руїс-Матеос проти Іспанії» від 23 червня 1993 ).

Захищене статтею 6 Європейської конвенції з прав людини право на справедливий судовий розгляд також передбачає право на змагальність провадження. Кожна сторона провадження має бути поінформована про подання та аргументи іншої сторони та має отримувати нагоду коментувати чи спростовувати їх.

Дія принципу змагальності ґрунтується на переконанні: протилежність інтересів сторін найкраще забезпечить повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій. Принцип змагальності припускає поєднання активності сторін у забезпеченні виконання ними своїх процесуальних обов`язків із забезпеченням судом умов для здійснення наданих їм прав.

До того ж, суд зазначає, що однією з засад здійснення господарського судочинства у відповідності до статті 2 Господарського процесуального кодексу України є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Проте, наразі відповідачем належним чином доказово не обґрунтовано суду обставин, які б давали достатньо підстав для зменшення розміру пені.

Отже, враховуючи баланс інтересів обох учасників судового процесу, з огляду на те, що фактично заява відповідача позбавлена належного доказового обґрунтування, остання підлягає залишенню без задоволення.

Відповідно до статті 611 Цивільного кодексу України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки.

Статтею 546 Цивільного кодексу України передбачено, що виконання зобов`язань може забезпечуватись згідно з договором неустойкою, яку боржник повинен сплатити в разі неналежного виконання зобов`язань.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання за кожний день прострочення виконання.

Частина 2 статті 551 Цивільного кодексу України визначає, що якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до пункту 4.2 Договору (всіх редакцій) передбачено, що у разі несвоєчасного виконання грошових зобов`язань після підписання сторонами Акта купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів винна Сторона сплачує іншій стороні пеню в розмірі 0,01 % за кожний день прострочення від суми простроченого платежу, але не більше розміру облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який стягується пеня.

В силу положень частини 6 статті 232 Господарського кодексу України, нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано.

Відповідно до частини 2 статті 343 Господарського кодексу України, платник грошових коштів сплачує на користь одержувача цих коштів за прострочку платежу пеню в розмірі, що встановлюється за згодою сторін, але не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.

Здійснивши перерахунок пені, з урахуванням умов договору, прострочення відповідачем сплати грошового зобов`язання, господарський суд дійшов до висновку, що позовні вимоги в частині стягнення пені підлягають задоволенню повністю у розмірі 27 088 613,92 грн за визначений позивачем період.

Крім того, суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України господарський суд закриває провадження у справі, у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Враховуючи, що сума основного боргу в розмірі 886 314 176,67 грн була сплачена відповідачем після відкриття провадження у справі, тому провадження в частині стягнення 886 314 176,67 грн заборгованості підлягає закриттю, відповідно до пункту 2 частини 1 статті 231 ГПК України, у зв`язку з відсутністю предмета спору.

Згідно зі ст. 73 Господарського процесуального кодексу України, доказами є будь які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Положеннями ст. 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

В силу ст. 79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона покликається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (ст. 86 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідач належних доказів на спростування викладених позивачем обставин суду не надав, а його аргументи не знайшли свого підтвердження у матеріалах даної справи та положеннях законодавства.

Судом враховується, що Європейський суд з прав людини у справі "Проніна проти України" у рішенні від 18.07.2006 та у справі "Трофимчук проти України" у рішенні від 28.10.2010 зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент сторін. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що позовні вимоги визнано судом обґрунтованими, а сума основного боргу сплачена відповідачем після відкриття провадження у справі, витрати зі сплати судового збору в розмірі 868 350,00 грн покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 226, 231, 233, 237-240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Закрити провадження у справі № 910/1382/22 в частині стягнення основного боргу у розмірі 886 314 176,67 грн на підставі п. 2 ч. 1 ст. 231 ГПК України.

3. Стягнути з Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25; ідентифікаційний код: 00100227) на користь Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3; ідентифікаційний код: 24584661) в особі Відокремленого підрозділу «Енергоатом-Трейдинг» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3; ідентифікаційний код: 42041573) пеню у розмірі 27 088 613 (двадцять сім мільйонів вісімдесят вісім тисяч шістсот тринадцять) грн 92 коп., 3 % річних у розмірі 28 395 028 (двадцять вісім мільйонів триста дев`яносто п`ять тисяч двадцять вісім) грн 29 коп., інфляційні втрати у розмірі 75 012 912 (сімдесят п`ять мільйонів дванадцять тисяч дев`ятсот дванадцять) грн 71 коп. та судовий збір у розмірі 868 350 (вісімсот шістдесят вісім тисяч триста п`ятдесят) грн 00 коп.

4. Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

5. Рішення набирає законної сили у строк та в порядку, встановленому статтею 241 Господарського процесуального кодексу України.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в строк, встановлений статтею 256 Господарського процесуального кодексу України та в порядку, передбаченому статтею 257 Господарського процесуального кодексу України.

З повним текстом рішення можна ознайомитись у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою:http://reyestr.court.gov.ua/.

Повний текст рішення складено та підписано 18.11.2022

Суддя Владислав ДЕМИДОВ