ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про відмову у забезпеченні позову

14.11.2022м. ДніпроСправа № 904/4098/22

За заявою Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури, м. Дніпро в інтересах держави в особі, які можуть отримати статус учасника справи:

позивача-1: Павлоградської міської ради Дніпропетровської області, Дніпропетровська область, м. Павлоград

позивача-2: Східного офісу Держаудитслужби, м. Дніпро

до осіб, які можуть набути статусу відповідачів:

відповідача-1: Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради, Дніпропетровська область, м. Павлоград

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "ГЕММА", м. Дніпро

про забезпечення позову (до подачі позову).

Суддя Бєлік В.Г.

Без участі представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури звернувся в інтересах держави в особі , які можуть отримати статус учасника справи (позивачів): Павлоградської міської ради Дніпропетровської області (позивач-1) та Східного офісу Держаудитслужби (позивача-2) до Господарського суду Дніпропетровської області з заявою (до подачі позовної заяви) про забезпечення позову, в якій просить суд:

- заборонити Управлінню Державної казначейської служби України у м. Павлограді Дніпропетровської області (вул. Шевченка, буд. 122, м. Павлоград, 51400, ) здійснювати будь-які розрахункові операції за рахунком (рахунками) Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради, пов`язані з виконанням умов договору № 35 від 30.04.2022, укладеного між Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради (51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Соборна, буд. 115, ) та Товариством з обмеженою відповідальністю ГЕММА (51413, Дніпропетровська область, вул. Промислова, 2/30, );

- заборонити Управлінню комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради (51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Соборна, буд. 115, ) вчиняти певні дії, а саме: здійснювати платежі за договором № 35 від 30.04.2022, укладеним із Товариством з обмеженою відповідальністю ГЕММА (51413, Дніпропетровська область, вул. Промислова, 2/30, );

- заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю ГЕММА (51413, Дніпропетровська область, вул. Промислова, 2/30, ) вчиняти певні дії, а саме: здійснювати виконання робіт за договором № 35 від 30.04.2022, укладеним із Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради (51400, Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Соборна, буд. 115, ).

Заява мотивована тим, що на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру до звернення до суду з позовом, заявою про забезпечення позову на адресу Павлоградської міської ради та Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради у порядку ст. 23 Закону України Про прокуратуру направлено листи № 15/2-139івих-22 від 21.09.2022 та № 15/2-1392вих-22 від 21.09.2022, якими уповноваженим органам повідомлено про наявність порушень інтересів держави у спірних правовідносинах.

Листами № 1503/0/2-22 від 04.10.2022 та № 786 від 03.10.2022 уповноваженими органами повідомлено прокуратуру про відсутність підстав для вжиття заходів щодо припинення зобов`язальних правовідносин за договором та відсутність порушень замовником законодавства у сфері публічних закупівель.

Дніпропетровською обласною прокуратурою після самостійного виявлення факту недотримання замовником вимог законодавства у сфері публічних закупівель направлено до Східного офісу Держаудитслужби у порядку ст. 23 Закону України Про прокуратуру лист № 15/2-15 65вих-22 від 25.10.2022 з метою отримання інформації щодо реалізації наявних у нього повноважень щодо вжиття заходів за порушення замовником законодавства у сфері публічних закупівель для збереження фінансових ресурсів та ефективного використання бюджетних коштів під час проведення публічної закупівлі.

У свою чергу листом № 040431017/6313-2022 від 01.11.2022 Східний офіс Держаудитслужби повідомив про відсутність підстав для вжиття заходів з усунення виявлених порушень під час здійснення процедури закупівлі робіт.

Прокуратура зазначила, що на даний час виявлені уповноваженим органом порушення у ході здійснення вказаної закупівлі замовником не усунуто, інтереси держави у сфері здійснення публічних закупівель залишаються незахищеними, незважаючи на достатність часу (упродовж вересня-листопада 2022 року) в уповноваженого органу для вжиття відповідних заходів реагування з метою їх захисту.

У даному випадку нездійснення захисту полягає в тому, що Східний офіс Держаудитслужби, як уповноважений суб`єкт владних повноважень, за наявності факту порушення інтересів держави, маючи відповідні повноваження для їх захисту, за їх захистом до суду не звернувся, незважаючи на очевидний характер порушень та обізнаність про них з вересня 2022 року.

Натомість, зволікання щодо вжиття своєчасних заходів може призвести до незаконного витрачання бюджетних коштів.

Невжиття Східним офісом Держаудитслужби заходів цивільно-правового характеру щодо усунення виявлених порушень при здійсненні закупівлі робіт по вказаному об`єкту, зокрема, визнання недійсним договору на виконання робіт № 35 від 30.04.2022, ні за власною ініціативою, ні за ініціативою Дніпропетровської обласної прокуратури, свідчить про неналежне здійснення своїх повноважень щодо контролю за дотриманням законодавства про публічні закупівлі, що дає підстави для вжиття органами прокуратури заходів представницького характеру в порядку ч.ч. 3, 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру.

Прокуратурою під час здійснення представницьких повноважень встановлено, що на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://www.prozorro.gov.ua) 19.04.2022 в електронній системі закупівель опубліковано оголошення про проведення Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради процедури закупівлі робіт з капітального ремонту площі Соборної у м. Павлограді (№ UА-2022-04-19-001333-а) з очікуваною вартістю 6 648 204,62 грн із застосуванням переговорної процедури.

Відповідно до плану закупівлі зазначено, що джерелом її фінансування є місцевий бюджет.

Переможцем у вказаній процедурі закупівлі того ж дня визначено ТОВ ГЕММА () та опубліковано повідомлення про намір укласти договір.

За результатами проведеної переговорної процедури 30.04.2022 між Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та ТОВ ГЕММА укладено договір на виконання робіт № 35 (далі - Договір) по об`єкту Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград. (Додаткові роботи).

Пунктом 1.1., 3.1. Договору передбачено, що підрядник зобов`язується протягом 2022-2023 років виконати для замовника одну роботу по об`єкту Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград. (Додаткові роботи) відповідно до проекту, а замовник - прийняти і оплатити роботу.

Ціна за договором становить 6 648 204,62 грн. Фінансування у 2022 році складає 3 113 890,85 грн, у 2023 році - 3 534 313,77 грн.

Згідно з календарним графіком виконання робіт (додаток 4 до Договору від 30.04.2022) передбачено виконання таких робіт: влаштування покриття, влаштування бортових каменів/перебриків, влаштування колодязів, інші роботи.

Уповноважений орган зазначив, що замовником обрано переговорну процедуру закупівлі без належних на те підстав, чим було порушено вимоги пункту 5 частини другої статті 40 Закону України Про публічні закупівлі. Окрім того, у повідомленні про намір укласти договір за переговорною процедурою закупівлі відсутні документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури, чим порушено вимоги пункту 8 частини шостої статті 40 Закону України Про публічні закупівлі.

Наслідком допущених замовником порушень при здійсненні процедури закупівлі стало унеможливлення досягнення мети визначеної Законом України Про публічні закупівлі - забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Дніпропетровська обласна прокуратура звертаючись до господарського суду із заявою про забезпечення позову повідомила,що нею готується позовна заява в інтересах держави в особі Павлоградської міської ради, Східного офісу Держаудитслужби до Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради, ТОВ ГЕММА про визнання недійсним договору на виконання робіт по об`єкту Капітальний ремонт площі Соборна у м. Павлоград. (Додаткові роботи), яку буде пред`явлено до суду протягом 10 днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову відповідно до вимог ч. З ст. 138 ГПК України.

Заявник зазначає, що вжиття заходів забезпечення позову - це реальна гарантія виконання судового рішення, виходячи з розумності, обґрунтованості та адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову і забезпечення збалансованості інтересів сторін у справі.

Відповідно до п. 4.1 Договору № 35 від 30.04.2022 укладеного між Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю ГЕММА, розрахунок проводиться замовником шляхом безготівкового перерахування коштів на розрахунковий рахунок підрядника протягом 10 календарних днів після підписання сторонами акту приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в і довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3.

Оплата послуг за вказаним договором станом на 07.11.2022 здійснена на суму 2 112 999,91 грн. Наразі ненаданими та несплаченими залишились роботи за договором на суму 4 535 204,71 грн.

Безпідставна сплата коштів за вказаним договором у сумі 4 535 204,71 грн призведе до незаконного, нераціонального та неефективного використання коштів місцевого бюджету. З урахуванням специфіки предмету закупівлі та правовідносин, що виникли між сторонами, процедура повернення коштів, сплачених за договором, без вжиття заходу забезпечення позову, буде неможлива та неефективна.

За таких обставин, тільки вжиття заходів до забезпечення позову є реальною гарантією ефективного захисту порушених інтересів держави.

Згідно з п.4 ч.1 ст. 137 ГГЖ України позов забезпечується шляхом заборони іншим особам здійснювати платежі, а також забороною відповідачу вчиняти певні дії.

При цьому Управління Державної казначейської служби України у м. Павлограді Дніпропетровської області здійснює платежі із рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов`язанням за договором про закупівлю робіт.

Недотримання розпорядником чи одержувачем бюджетних коштів обмежень, які введені законодавчими та іншими нормативно-правовими актами, зокрема, ч.10 ст. 3, ч.3 ст.41 Закону України Про публічні закупівлі, є підставою для відмови з боку органів Казначейства у реєстрації зобов`язань та фінансових зобов`язань, оскільки утворює склад бюджетного правопорушення, передбаченого п. п. 21 та 40 ч. 1 ст. 116 БК України. Тож у такому випадку органи Казначейства мають право застосувати заходи впливу, у тому числі у вигляді прийняття розпорядження про зупинення операцій з бюджетними коштами.

Викладене узгоджується з положеннями п.п. 1 та 2 ч. 2 ст. 7 Закону України Про публічні закупівлі, за змістом яких центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, вживає таких заходів: 1) до здійснення оплати за договором про закупівлю перевіряє наявність річного плану, договору про закупівлю та звіту про результати проведення процедури закупівлі, що підтверджують проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та за результатами якої укладено договір про закупівлю; 2) не допускає здійснення платежів із рахунка замовника згідно з узятим фінансовим зобов`язанням за договором про закупівлю у випадках: відсутності або невідповідності встановленим законодавством вимогам необхідних документів, передбачених пунктом 1 цієї частини.

Прокурор зазначив, що відповідно до інформації із сайту Уповноваженого органу з питань закупівель переговорна процедура (UА-2022-04-19-001333-а) є завершеною, а, отже, заборона вжиття заходів забезпечення позову, не порушує положення ч. 12 ст. 137 ГПК України.

Основною метою звернення прокурора із даною заявою про забезпечення позову є захист і відновлення порушених прав та інтересів держави шляхом попередження незаконного витрачання бюджетних коштів у розмірі 4 535 204,71 грн та через досить тривалу процедуру судового розгляду, кошти за договором № 35 від 30.04.2022 можуть бути безпідставно сплачені та, як наслідок, остаточне рішення суду, прийняте через певний час після ініціювання судового провадження, уже не зможе належним чином ефективно захистити порушені права та інтереси держави.

Прокурор вважає, що такі заходи забезпечення позову є адекватними по відношенню до позовних вимог, на забезпечення яких вони вживаються, та не матимуть наслідком припинення господарської діяльності ТОВ ГЕММА та на наразі ТОВ ГЕММА виконуються роботи з капітального ремонту трубопроводу водопостачання по проспекту Шахтобудівників у м. Павлограді за договором № 464 від 10.09.2021, укладеним з Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради на суму 4 949 724,88 грн.

У випадку задоволення позову буде попереджено незаконне витрачання бюджетних коштів. У випадку ж відмови у задоволенні позову ТОВ ГЕММА та Управління комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та не будуть позбавлені можливості виконати свої зобов`язання за договором у повному обсязі.

Господарський суд вважає, що заява прокурора про забезпечення позову не підлягає задоволенню з огляду на таке.

Частиною першою статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з частиною першою статті 11 Господарського процесуального кодексу України суд при розгляді справи керується принципом верховенства права.

Відповідно до частини другої статті 136 Господарського процесуального кодексу України забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

За змістом цієї норми обґрунтування необхідності забезпечення позову полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача.

Відповідно до частини першої статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 137 Господарського процесуального кодексу України позов забезпечується, зокрема, забороною відповідачеві вчиняти певні дії.

Відповідно до частини 1 статті 139 Господарського процесуального кодексу України, заява про забезпечення позову повинна містити, зокрема: предмет позову та обґрунтування необхідності забезпечення позову; захід забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності.

Заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (частина 1 статті 140 Господарського процесуального кодексу України).

Забезпечення позову є засобом запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, тому у вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника; забезпечення збалансованості інтересів сторін; імовірність настання вищезазначених негативних наслідків в разі невжиття таких заходів. Оцінка ефективності заходу забезпечення позову здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, і майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Питання задоволення заяви про застосування заходів забезпечення позову вирішується судом в кожному конкретному випадку окремо, виходячи з характеру обставин справи, що дозволяють зробити висновок про те, що невжиття таких заходів матиме наслідки, визначені у частині 2 статті 136 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до положень частин 5, 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково. Про забезпечення позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Таким чином, аналіз положень статей 136, 137 Господарського процесуального кодексу України, вказує на те, що особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати причини звернення із заявою про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Відповідно до частини першої статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини першої статті 77 Господарського процесуального кодексу України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Отже, звертаючись до суду із заявою про забезпечення позову, прокурор (заявник) повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою та надати суду докази наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення позову.

Розглянувши подану заяву про забезпечення позову суд констатує, що всупереч зазначеним вище положенням закону, прокурором при її поданні не надано суду жодного доказу існування обставин, з якими закон пов`язує можливість вжиття заходів до забезпечення позову. Зокрема, прокурором не доведено належними та допустимими доказами, що невжиття заходів до забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду та про неможливість захисту прав, свобод та інтересів заявника без вжиття таких заходів також не наведені.

Так, умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду.

При цьому обґрунтування необхідності забезпечення позову покладається саме на позивача та полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. Забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення його законних вимог.

Верховний Суд у постановах від 25.09.2020 року у справі № 925/77/20, від 13.01.2020 року по справі № 922/2163/17, від 03.04.2020 року по справі № 904/4511/19 дійшов відповідного правового висновку та зазначив, що обов`язок доказування наявності обставин, які свідчать про те, що в разі невжиття заходів забезпечення можуть виникнути перешкоди для виконання рішення суду у разі задоволення позову, покладається саме на заявника.

Забезпечення позову - це по суті обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача з метою реалізації в майбутньому актів правосуддя й задоволених вимог позивача.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співрозмірними з заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, та майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Враховуючи положення частини одинадцятої статті 137 Господарського процесуального кодексу України, суд зобов`язаний з`ясувати, чи тотожні за змістом заявлені заходи забезпечення позову задоволенню заявлених позовних вимог, та не повинен вживати заходів забезпечення позову, якщо здійснення таких заходів забезпечення позову практично є задоволенням заявлених позовних вимог, і при цьому спір не вирішується по суті.

Отже, вирішуючи питання щодо забезпечення позову, суд насамперед повинен з`ясувати зміст позовних вимог, а також правові підстави позову, оскільки суд, який не вирішує спір по суті, у будь-якому випадку не може застосувати такий захід забезпечення позову, який за змістом є тотожним задоволенню заявлених позовних вимог.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у справах № 906/824/17 (ухвала від 07.08.2018 року) та № 902/483/18 (постанова від 21.01.2019 року).

У поданій прокурором заяві про забезпечення позову до подачі позову та зазначено, що є намір звернутися з позовною заявою про визнання недійсним договору № 35 від 30.04.2022, укладеного між Товариством з обмеженою відповідальністю ГЕММА (далі - ТОВ ГЕММА, підрядник) та Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради (далі - замовник), з підстав встановлення під час здійснення представницьких повноважень недотримання законодавства про публічні закупівлі при проведенні замовником закупівлі робіт з капітального ремонту площі Соборної у м. Павлограді (Додаткові роботи) у сумі 6 648 204,62 грн.

Таким чином, підлягають дослідженню такі підстави вжиття заходів забезпечення позову: 1) чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного судового провадження за його позовом без нових звернень до суду; 2) достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачу вчиняти певні дії.

У поданій до суду заяві про забезпечення позову заявником не зазначено, яким чином невжиття заходів забезпечення позову у цій справі унеможливить чи істотно ускладнить виконання рішення суду у разі задоволення позову, а також не зазначено, яким чином невжиття заявленого заходу забезпечення позову призведе до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав.

Так, з матеріалів поданої заяви вбачається, що на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://www.prozorro.gov.ua) 19.04.2022 в електронній системі закупівель опубліковано оголошення про проведення Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради процедури закупівлі робіт з капітального ремонту площі Соборної у м. Павлограді (№ UА-2022-04-19-001333-а) з очікуваною вартістю 6 648 204,62 грн із застосуванням переговорної процедури.

Відповідно до плану закупівлі зазначено, що джерелом її фінансування є місцевий бюджет.

Переможцем у вказаній процедурі закупівлі того ж дня визначено ТОВ ГЕММА () та опубліковано повідомлення про намір укласти договір.

За результатами проведеної переговорної процедури 30.04.2022 між Управлінням комунального господарства та будівництва Павлоградської міської ради та ТОВ ГЕММА укладено договір на виконання робіт № 35 (далі - Договір) по об`єкту Капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград. (Додаткові роботи).

Предметом договору визначено, що підрядник зобов`язується на протязі 2022-2023 рр. виконати для замовника одну роботу по об`єкту "капітальний ремонт площі Соборна м. Павлоград". (Додаткові роботи). ДК021:2015: 45450000-6 Інші завершальні будівельні роботи, та з урахуванням ДСТУ Б.Д.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва" відповідно до проекту, а замовник - прийняти та оплатити роботу (пункт 1.1. Договору).

Об`єкт закупівлі робіт можуть бути зменшено залежно від реального фінансування видатків (пункт 1.2. Договору).

Суд зазначає, що запропонований заявником спосіб забезпечення майбутнього позову, враховуючи предмет та підставу позову, про який зазначив заявник, має ознаки часткового вирішення спору по суті, оскільки фактично зводиться до застосування наслідків недійсності оспорюваного правочину.

Водночас, статтею 204 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) передбачено, що правомірність правочину презюмується.

Закріплена зазначеною статтею ЦК України презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обов`язки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема на підставі рішення суду, яке набрало законної сили; у разі неспростування презумпції правомірності договору всі права, набуті сторонами правочину за ним, повинні безперешкодно здійснюватися, а створені обов`язки підлягають виконанню.

Згідно з частиною першою та третьою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Обов`язок доведення наявності обставин, з якими закон пов`язує визнання господарським судом оспорюваного правочину недійсним, покладається на позивача.

Натомість застосування такого заходу забезпечення позову, як заборона відповідачам вчиняти будь-які дії на виконання укладеного ними договору, призводить до блокування господарської діяльності відповідачів, і за умови недоведеності наявності порушення прав заявника, у зв`язку з укладенням спірного правочину свідчить про його неспівмірність та порушуватиме збалансованість інтересів сторін справи.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 12.12.2019 року у справі № 910/13985/19.

Відповідно до ч. 6 ст. 140 Господарського процесуального кодексу України, про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу.

На підставі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір в сумі 1 240,50 грн. за подання заяви про забезпечення позову покладається на заявника.

Керуючись ст.ст. 136-140, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви Заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури про забезпечення позову - відмовити.

Згідно з приписами ст.235 Господарського процесуального кодексу України ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом чи Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Ухвали, постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена в порядку та строки, передбачені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено та підписано - 14.11.2022.

Суддя В.Г. Бєлік