РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

21.11.2022Справа № 910/1942/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Бондарчук В.В., за участю секретаря судового засідання Ярошевської І.О., розглянувши в порядку загального позовного провадження

позовну заяву

1. ОСОБА_1 , м. Київ

2. ОСОБА_2 , м. Київ

3. ОСОБА_3 , м. Київ

до Житлово-будівельного кооперативу «Знання», м. Київ

про визнання недійсним протоколу загальних зборів,

Представники:

від позивача-1: ОСОБА_1 , Шаповалов А.М.;

від позивача-2: Шаповалов А.М.;

від позивача-3: Шаповалов А.М.;

від відповідача: Яценко О.С.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 /позивач-1), ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 /позивач-2) та ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 /позивач-3) звернулися до Господарського суду міста Києва з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Знання» (далі - ЖБК «Знання»/відповідач) про визнання недійсним протоколу загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу «Знання» № 49 від 28.07.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення, оформлені протоколом №49 від 28.07.2021 прийняті з порушенням вимог чинного законодавства та статуту кооперативу, зокрема за відсутності кворуму для проведення загальних зборів та прийняття відповідних рішень.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 10.02.2022 позовну заяву ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 залишив без руху, встановив позивачам спосіб та строк усунення недоліків поданої позовної заяви.

17.02.2022 до суду від позивачів надійшли клопотання про усунення недоліків позовної заяви.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 21.02.2022 прийняв позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 21.03.2022.

Підготовче засідання 21.03.2022 не відбулося у зв`язку із перебуванням судді Бондарчук В.В. у відпустці.

Господарський суд міста Києва ухвалами від 03.05.2022 повідомив учасників процесу про призначення підготовчого засідання на 13.06.2022.

02.06.2022 до канцелярії суду на виконання вимог ухвали суду від 21.02.2022 від Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації надійшли копії матеріалів реєстраційної справи ЖБК «Знання».

13.06.2022 до канцелярії суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву разом із клопотанням про поновлення строку на його подання.

Так, у поданому відзиві на позовну заяву ЖБК «Знання» заперечує проти задоволення позову, посилаючись на те, що загальні збори членів ЖБК «Знання», що відбулися 28.07.2021 були правомочні на прийняття рішень, які оформлені протоколом №49, оскільки на цих зборах були присутні більше половини його членів, що відповідає вимогам Закону України «Про кооперацію» та статуту кооперативу.

13.06.2022 на електронну пошту суду позивачами направлено клопотання про відкладення підготовчого засідання.

13.06.2022 суд поновив відповідачу строк на подання відзиву на позовну заяву та відклав підготовче засідання на 04.07.2022.

30.06.2022 до суду відповідачем подано додаткові докази разом із клопотанням про поновлення строку на їх подання.

04.07.2022 позивачами подано клопотання про витребування доказів.

04.07.2022 суд відмовив у задоволенні клопотання позивача про витребування додаткових доказів та відклав підготовче засідання на 18.07.2022.

18.07.2022 у підготовчому засіданні позивачем подано клопотання про витребування додаткових доказів у справі.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 18.07.2022 відмовив позивачу у задоволенні клопотання про витребування додаткових доказів, при цьому, зобов`язав відповідача надати суду реєстр членів ЖБК «Знання» станом на 28.07.2021 та відклав підготовче засідання на 22.08.2022.

16.08.2022 до суду надійшло клопотання відповідача про долучення до матеріалів справи доказів, витребуваних судом ухвалою від 18.07.2022.

22.08.2022 у судовому засіданні позивачем подано письмові пояснення по справі.

Суд закрив підготовче провадження та призначив справу до судового розгляду по суті на 19.09.2022.

22.08.2022 позивачем через канцелярію суду подано клопотання про заміну первісного відповідача належним відповідачем, в якому просив суд замінити первісного відповідача - ЖБК «Знання» в особі голови ОСОБА_17, належним відповідачем - ЖБК «Знання» в особі голови ОСОБА_5

14.09.2022 до канцелярії суду відповідачем подано докази понесення витрат на професійну правничу допомогу.

19.09.2022 суд оголосив перерву в судовому засіданні до 10.10.2022.

04.10.2022 до канцелярії суду від позивачів -1, -2 та -3 надійшли письмові заперечення проти прийняття доказів, поданих відповідачем на підтвердження понесення ним судових витрат на професійну правничу допомогу.

12.10.2022 до канцелярії суду від позивачів -1, -2 та -3 надійшло клопотання про перенесення розгляду справи.

Господарський суд міста Києва ухвалами від 17.10.2022 повідомив сторін про призначення судового засідання на 21.11.2022.

21.11.2022 у судове засідання з`явилися ОСОБА_1 , представник позивачів - 1, 2, 3 та представник відповідача.

Зокрема, ОСОБА_1 та представник позивачів - 1, 2, 3 у судовому засіданні підтримали позовні вимоги у повному обсязі.

Представник ЖБК «Знання» у судовому засіданні проти задоволення позову заперечував з підстав, викладених у відзиві на позовну заяву.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

26.10.2016 рішенням загальних зборів членів кооперативу ЖБК «Знання», оформлених протоколом №45/2016, затверджено статут Житлово-будівельного кооперативу «Знання» в новій редакції.

Відповідно до п. 1 статуту ЖБК «Знання» був організований при Київському політехнічному інституті з метою забезпечення житлом членів кооперативу і членів їх сімей шляхом будівництва одного дев`яти поверхового будинку на сто вісімдесят квартир на земельній ділянці кадастровий № 78:098:067 площею 0,53 га, яка знаходиться на АДРЕСА_3.

Згідно п. 38 статуту органами управління житлово-будівельного кооперативу є загальні збори членів кооперативу (збори уповноважених) та правління кооперативу. Загальні збори житлово-будівельного кооперативу (надалі загальні збори) є вищим органом управління кооперативу. Загальні збори обирають правління та ревізійну комісію кооперативу, приймають рішення про порядок експлуатації жилого будинку, встановлюють строк внесення внесків на капітальний ремонт жилого будинку, внесків на експлуатацію жилого будинку та утримання прибудинкової території, платню за комунальні послуги приймають рішення про надання звільненого жилого приміщення в будинку кооперативу членам кооперативу, приймають рішення про створення спеціальних фондів, встановлюють розміри та строк внесення членами кооперативу внесків у ці фонди, а також порядок їх витрат.

У відповідності до п. 40 статуту загальні збори членів ЖБК (збори уповноважених) скликаються правлінням не менше одного разу на рік. Позачергові збори скликаються на вимогу не менше 1/3 загальної кількості членів кооперативу, на вимогу правління кооперативу, ревізійної комісії, а також Київської міської державної адміністрації. Загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше 2/3 уповноважених.

Відповідно до п. 41 статуту правління кооперативу забезпечує дотримання кооперативом та його членами чинного законодавства з питань діяльності кооперативу. Правління обирається загальними зборами з числа членів кооперативу у кількості не менше 3 осіб строком на два роки. Правління обирає з свого складу голову та його заступників. Голова правління здійснює повсякденне керівництво діяльністю кооперативу, забезпечує виконання рішень загальних зборів членів кооперативу (зборів уповноважених) та правління.

Як вбачається з наданого відповідачем реєстру членів ЖБК «Знання», до його складу входить 173 члена, в тому числі позивач-2 та позивач-3, при цьому позивач-1 не є членом ЖБК «Знання», що також підтверджується письмовими поясненнями ОСОБА_1 .

Отже, 28.07.2021 відбулись загальні збори членів Житлово-будівельного кооперативу «Знання», оформлені протоколом №49, на яких були присутні 109 членів кооперативу та власники квартир і мешканці, які не є членами ЖБК «Знання» (без права вирішального голосу).

На цих загальних зборах були прийняті такі рішення:

1. Обрано Головою Загальних зборів членів ЖБК «Знання» 28.07.2021 ОСОБА_4 , секретарем - ОСОБА_5 та надано їм повноваження підписувати протокол Загальних зборів членів ЖБК.

2. Прийнято в члени ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , виключено із членів кооперативу: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 .

3. Обрано новий склад правління ЖБК в складі таких членів: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , ОСОБА_16 .

4. Затверджено Звіт Правління ЖБК про фінансову господарську діяльність за 2020 та перше півріччя 2021 років, визнано роботу правління ЖБК «Знання» задовільною.

5. Затверджено розмір обов`язкових щомісячних внесків кожного члена кооперативу та співвласника житлових та нежитлових приміщень, який не є членом кооперативу, в розрахунку за один метр квадратний загальної площі, який підлягає оплаті протягом 25 днів місяця: 1) внесок на утримання будинку і прибудинкової території, управління багатоквартирним будинком: у розмірі 9,09 грн - для квартир з 2-го поверху і вище, у розмірі 8,25 грн - для квартир 1-го поверху; 2) внесок до ремонтного фонду для накопичення необхідної суми в рамках реалізації Реконструкції, реставрації, проведення капітальних ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирних будинків, затвердженої рішенням Київської міської ради у розмірі 4,06 грн для всіх квартир.

6. Прийнято рішення щодо Реалізації міської програми співфінансування реконструкції, реставрації, проведення капітальних ремонтів, технічного переоснащення спільного майна багатоквартирних будинків, затвердженої рішенням Київської міської ради.

Отже, ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з цим позовом про визнання недійсним протоколу загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу «Знання» №49 від 28.07.2021, оскільки на загальних зборах членів ЖБК «Знання» був відсутній кворум щодо прийняття рішень, зазначених у цьому протоколі.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Загальний перелік способів захисту цивільних прав та інтересів визначений у частині другій статті 16 Цивільного кодексу України.

Згідно з абзацом 2 ч. 2 ст. 16 Цивільного кодексу України суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.

Визначений частиною другою статті 16 Цивільного кодексу України перелік способів захисту порушених цивільних прав та інтересів не є вичерпним.

У статті 20 Господарського кодексу України визначені способи захисту порушених прав та інтересів суб`єктів господарювання та споживачів.

Відповідно до частини другої статті 20 Господарського кодексу України кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів. Права та законні інтереси зазначених суб`єктів захищаються, зокрема шляхом визнання повністю або частково недійсними актів органів державної влади та органів місцевого самоврядування, актів інших суб`єктів, що суперечать законодавству, ущемлюють права та законні інтереси суб`єкта господарювання або споживачів.

Як вбачається з позовних матеріалів, спір у цій справі виник з підстав того, що позивачі - 1, -2, -3 вважають, що рішення, оформлені протоколом №49 від 28.07.2021, прийняті з порушенням вимог чинного законодавства та статуту кооперативу щодо кворуму для прийняття відповідних рішень, внаслідок чого просять суд визнати недійсним протокол №49 від 28.07.2021.

Правові та організаційні засади функціонування житлово-будівельних кооперативів визначені Законом України «Про кооперацію».

Згідно ч. 1, 2 та 3 ст. 15 Закону України «Про кооперацію» вищим органом управління кооперативу є загальні збори членів кооперативу. До компетенції загальних зборів членів кооперативу належить: затвердження статуту кооперативу та внесення до нього змін, прийняття інших рішень, що стосуються діяльності кооперативу; утворення органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу, інших органів кооперативу; заслуховування звітів його органів управління і органів контролю; затвердження порядку розподілу доходу кооперативу; визначення розмірів вступного і членського внесків та паїв; визначення розмірів, порядку формування та використання фондів кооперативу; визначення розмірів оплати праці голови правління, голови ревізійної комісії (ревізора), а також кошторису на утримання апарату органів управління та органів контролю за діяльністю кооперативу; затвердження річного звіту і балансу кооперативу; затвердження рішення правління або голови правління про прийняття нових членів та припинення членства; прийняття рішень щодо володіння, користування та розпорядження майном; утворення спеціальних комісій із залученням як консультантів найманих працівників; прийняття рішень про вступ кооперативу до кооперативних об`єднань; прийняття рішень про реорганізацію або ліквідацію кооперативу. Рішенням загальних зборів членів кооперативу до компетенції загальних зборів можуть бути віднесені інші питання діяльності кооперативу.

У відповідності до ч. 9, 10 та 11 ст. 15 Закону України «Про кооперацію» загальні збори членів кооперативу правомочні вирішувати питання, якщо на них присутні більше половини його членів, а збори уповноважених - за наявності не менше двох третин уповноважених. Кожний член кооперативу чи уповноважений кооперативу має один голос, і це право не може бути передано іншій особі. Рішення загальних зборів членів (зборів уповноважених) кооперативу приймаються відповідно до його статуту відкритим або таємним голосуванням.

Суд зазначає, що за своєю правовою природою рішення загальних зборів членів кооперативу є актом ненормативного характеру (індивідуальним актом), тобто офіційно письмовим документом, що породжує певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин. Підставами для визнання правових актів індивідуальної дії (ненормативних актів) незаконними (недійсними) є невідповідність їх вимогам чинного на час їх видання (затвердження) законодавства.

Суд також звертає увагу на те, що такого способу захисту як скасування та/або визнання недійсним протоколу загальних зборів суб`єкта господарювання ні цивільне, ні господарське законодавство не передбачає.

Відповідно до сталої судової практики у судовому порядку недійсним може бути визнане саме рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів, засновників) юридичної особи, а не протокол загальних зборів, оскільки протокол є документом, який фіксує лише факт прийняття рішення загальними зборами і не є актом в розумінні статті 20 Господарського кодексу України.

Однак, як вбачається з позовної заяви ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , звертаючись до Господарського суду міста Києва з цим позовом заявили вимогу саме про визнання недійсним протоколу загальних зборів членів Житлово-будівельного кооперативу «Знання» № 49 від 28.07.2021, що є неналежним способом захисту порушених на думку позивачів їх прав та інтересів, як членів кооперативу.

Більше того, судом встановлено та не заперечується позивачем-1, що ОСОБА_1 станом на день проведення загальних зборів членів ЖБК «Знання» взагалі не була його членом, відповідно її права та інтереси не порушені внаслідок прийняття рішень на цих зборах.

Таким чином, обраний позивачами спосіб захисту порушених прав та/або інтересів не узгоджується (не передбачено) з частиною другою статті 20 Господарського кодексу України, що є самостійною підставою для відмови у задоволенні позову.

Наведене узгоджується із висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 17.06.2021 у справі №910/2478/20.

Статтею 74 ГПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до вимог ст. ст. 76, 77 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на позивачів.

Щодо вимоги відповідача про стягнення на його користь витрат на професійну правничу допомогу, то суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 124 ГПК України, разом з першою заявою по суті спору кожна сторона подає до суду попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які вона понесла і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи. Попередній розрахунок розміру судових витрат не обмежує сторону у доведенні іншої фактичної суми судових витрат, які підлягають розподілу між сторонами за результатами розгляду справи.

Згідно ст. 126 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Частиною 8 ст. 129 ГПК України встановлено, що розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Отже, з виходячи з наведених вище положень законодавства, попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, в тому числі і витрат на професійну правничу допомогу, має бути поданий сторонами разом із першою заявою по суті спору. Вказана норма є імперативною та передбачає конкретний порядок подання відповідних доказів.

Відповідно до ст. 161 ГПК України при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Підстави, час та черговість подання заяв по суті справи визначаються цим Кодексом або судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Як вбачається з матеріалів справи, першою заявою по суті спору, поданою ЖБК «Знання» є відзив на позовну заяву.

Так, у поданому відзиві ЖБК «Знання» зазначено, що попередній орієнтовний розрахунок суми судових витрат, які очікує останній понести у зв`язку з розглядом цієї справи становить 6 500,00 грн.

Водночас, відповідачем до закінчення судових дебатів подано до суду уточнення щодо розміру понесених витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 14 000,00 грн разом із доказами понесення цих витрат.

Отже, на підтвердження понесених витрат на професійну правничу допомогу, відповідачем надано:

1)договір про надання професійної правничої допомоги № б/н від 01.06.2022, укладений між ЖБК «Знання» та Адвокатським об`єднанням «Юркон» та додаткову угоду №1 до цього договору від 01.06.2022;

2)акт від 08.09.2022 приймання-передачі виконаних робіт (наданих послуг) до договору про надання професійної правничої допомоги № б/н від 01.06.2022;

3)платіжне доручення № 67 від 08.06.2022 на суму 6 500,00 грн з призначенням платежу «ознайомлення зі справою №910/1942/22, складання відзиву на позов, участь у засіданні суду 13.06.2022;

4)платіжне доручення №79 від 30.06.2022 на суму 1 500,00 грн з призначенням платежу «участь у засіданні суду від 04.07.2022»;

5)платіжне доручення №111 від 18.08.2022 на суму 3 000,00 грн з призначенням платежу «участь у засіданнях суду 18.07.2022 і 22.08.2022»;

6)платіжне доручення №113 від 31.08.2022 на суму 3 000,00 грн з призначенням платежу «договір про надання проф. правничої допомоги б/н від 01.06.2022 зг. рах. №СФ-3 від 31.08.2022».

Так, відповідно до п. 4 додаткової угоди №1 вартість наданої правничої допомоги визначається із розрахунку: 1 000,00 грн за годину роботи. Оплата проводиться у безготівковій формі згідно рахунку, виставленого адвокатським об`єднанням.

У відповідності до п. 2 акту приймання передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 08.09.2022, загальний обсяг робіт щодо надання правничої допомоги за вказаний період: 14 годи.

Згідно з п. 3 акту приймання передачі виконаних робіт (наданих послуг) від 08.09.2022, загалом вартість наданої правничої допомоги за вказаний період: 14 000,00 грн.

Отже, з наведеного вбачається, що відповідачем надано суду докази понесення витрат на професійну правничу допомогу в межах даної справи у розмірі 14 000,00 грн.

За таких обставин, ураховуючи те, що судом відмовлено у задоволенні позову та приймаючи до уваги заяву відповідача про стягнення з позивачів понесених ЖБК «Знання» витрат на професійну правничу допомогу, суд дійшов висновку про задоволення такої заяви.

Керуючись статтями 74, 76, 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 254 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) на користь Житлово-будівельного кооперативу «Знання» (04211, місто Київ, вулиця Йорданська, будинок 9-д; ідентифікаційний код 22882979) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 4 666 (чотири тисячі шістсот шістдесят шість) грн 66 коп.

Стягнути з ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) на користь Житлово-будівельного кооперативу «Знання» (04211, місто Київ, вулиця Йорданська, будинок 9-д; ідентифікаційний код 22882979) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 4 666 (чотири тисячі шістсот шістдесят шість) грн 66 коп.

Стягнути з ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ; ідентифікаційний код НОМЕР_3 ) на користь Житлово-будівельного кооперативу «Знання» (04211, місто Київ, вулиця Йорданська, будинок 9-д; ідентифікаційний код 22882979) витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 4 666 (чотири тисячі шістсот шістдесят шість) грн 66 коп.

Після набрання рішенням законної сили видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів в порядку, передбаченому ст.ст. 253-259, з урахуванням підпункту 17.5 пункту 17 розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено: 22.11.2022.

Суддя В.В. Бондарчук