ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

17.11.2022 Справа № 908/2288/22

м.Запоріжжя Запорізької області

Господарський суд Запорізької області у складі судді Федорової Олени Владиславівни, розглянувши матеріали позовної заяви №2673 від 04.11.2022 (вх. № 2505/08-07/22 від 14.11.2022)

за позовом акціонерного товариства «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» (50029, м. Кривий Ріг, вул. Симбірцева, буд. 1-А)

до відповідача приватного акціонерного товариства «МАРІУПОЛЬСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ ІМЕНІ ІЛЛІЧА» (69008, м. Запоріжжя, Південне шосе, буд. 80, каб. 9)

про стягнення грошових коштів.

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Запорізької області звернулося акціонерне товариство «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» з позовом до приватного акціонерного товариства «МАРІУПОЛЬСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ КОМБІНАТ ІМЕНІ ІЛЛІЧА» про стягнення 112.830.696,91 грн, з яких: 78.981.189,47 грн основний борг, 19.259.817,17 грн пеня, 1.477.048,57 грн 3% річних та 13.112.641,70 грн інфляційні втрати.

Підставою для звернення з позовом зазначено неналежне виконання відповідачем зобов`язань щодо своєчасної та повної оплати за поставлений товар (сировину руду залізну агломераційну) в рамках договору купівлі-продажу №1604/1808 від 21.12.2021. У зв`язку з порушенням відповідачем грошового зобов`язання, позивач приймаючи до уваги умови договору та приписи діючого законодавства нарахував до стягнення пеню, інфляційні втрати та 3% річних.

До позовної заяви позивачем надано клопотання про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14.11.2022 позовну заяву передано на розгляд судді Федорової О.В.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи, суд дійшов висновку, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164 цього Кодексу, що є підставою для залишення позовної заяви без руху відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК України.

Згідно з вимогами п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктами 2.1, 2.2 п. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (зі змінами) встановлено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру належить до сплати 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня 2022 року в розмірі 2.481,00 грн.

Приймаючи до уваги ціну позову, позивач повинен сплатити судовий збір у розмірі 868.350,00 грн.

Позивачем доказів оплати судового збору за даним позовом не надано.

Втім, до позову позивачем додано клопотання, відповідно до якого позивач просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення рішення у даній справі. В обґрунтування клопотання позивач посилався на наступне.

Введення в Україні воєнного стану і активні військові дії в певних регіонах України суттєво позначилося на майновому стані АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ».

Основним видом діяльності АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» є видобуток залізної руди, яка реалізується в основному на внутрішньому ринку. У зв`язку з неналежним виконанням контрагентами зобов`язань щодо оплати поставленого товару виникла велика дебіторська заборгованість.

У зв`язку із запровадженням воєнного стану та комендантської години, в АТ «КРИВБАСЗАЛІЗРУДКОМ» був змінений режим роботи структурних одиниць, що в свою чергу призвело до зменшення обсягу видобутку сирої руди та відповідно реалізації товарної руди.

Зазначені обставини непереборної сили, які не залежать від волевиявлення позивача, вкрай негативно відобразились на його майновому стані та істотно ускладнили виконання зобов`язань, у тому числі і тих, які передбачені законодавчими актами (зокрема, щодо сплати судових зборів). Вільних обігових грошових коштів у позивача, які можливо направити на сплату судового збору, не вистачає через незалежні від нього причини.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір», на яку посилається позивач у клопотанні, передбачені підстави для відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати.

Відповідно до ст. 8 вказаного закону:

Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

2. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Надані позивачем в підтвердження клопотання докази не є належними доказами в підтвердження виключних обставин для відстрочення сплати судового збору за даним позовом.

Надані документи не відображають матеріальне становище позивача, як скрутне, на що посилається позивач у клопотанні, не відображають його доходів та збитків, та не є доказами неможливості сплати судового збору, отже не можуть бути визнані поважною причиною для відстрочення сплати судового збору.

Суд зазначає, що статтею 129 Конституції України, як одну із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом і відсутність у заявника (позивача) коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Статтею 7 Господарського процесуального кодексу України також унормовано, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин.

Заявником у клопотанні про відстрочення сплати судового збору не наведено доводів та не подано доказів на підтвердження того, що видатки на сплату судового збору збільшаться протягом визначеного процесуальним законом строку розгляду спору і він зможе сплатити судовий збір у встановленому розмірі.

При цьому, вжиття заходів в порядку ст. 8 Закону України «Про судовий збір» є правом суду, а не його обов`язком.

З урахуванням викладеного, суд відмовляє у задоволенні клопотання позивача про відстрочення сплати судового збору, внаслідок його необґрунтованості та документального непідтвердження.

На підставі викладеного, позивачу слід сплатити суму судового збору за даним позовом чи надати відповідні докази в підтвердження належного обґрунтування клопотання щодо скрутного матеріального положення, правових підстав, відповідних обставин та поважних причин відстрочення чи звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 ГПК суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Виявлені судом недоліки позовної заяви є підставою для залишення позовної заяви без руху з наданням строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись статтями 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву акціонерного товариства «КРИВОРІЗЬКИЙ ЗАЛІЗОРУДНИЙ КОМБІНАТ» №2673 від 04.11.2022 (вх. № 2505/08-07/22 від 14.11.2022) залишити без руху.

2. Позивачу усунути встановлені при поданні позовної заяви недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, а саме надати:

- докази сплати судового збору в установлених законом розмірі та порядку.

3. Роз`яснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, позовна заява вважається неподаною та повертається заявнику.

Ухвала набрала законної сили 17.11.2022 та не підлягає оскарженню.

Суддя О.В. Федорова