ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.11.2022м. ДніпроСправа № 904/2241/22

за позовом Товариства обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРЕНЕРГОЗБУТ", м. Черкаси

до Комунального підприємства "СОЛОНЯНСЬКЕ ЖИТЛОВО-КОМУНАЛЬНЕ УПРАВЛІННЯ", смт. Солоне, Дніпропетровська область

про стягнення заборгованості за договором поставки у розмірі 500 183,75 грн

Суддя Золотарьова Я.С.

Без участі представників сторін.

ПРОЦЕДУРА

Товариство обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРЕНЕРГОЗБУТ" звернулось до господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Комунального підприємства "СОЛОНЯНСЬКЕ ЖИТЛОВО-КОМУНАЛЬНЕ УПРАВЛІННЯ" та просить суд стягнути з відповідача заборгованість у розмірі 500 183,75 грн, з яких: 431 493,02 грн - основна заборгованість, 25 387,75 грн - інфляційні втрати, 40 430,30 грн - пеня, 2 872,68 грн - 3% річних та судовий збір. На підтвердження витрат на правничу допомогу позивачем надано: договір про надання правової допомоги від 22.02.2022, ордер на надання правничої допомоги, свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 08.08.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Представник відповідача 25.08.2022 подав відзив на позов.

Представник позивача 30.08.2022 подав відповідь на відзив.

Судом враховано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

При цьому, згідно з практикою Європейського суду з прав людини щодо тлумачення положення "розумний строк" вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ. Критеріями оцінки розумності строку є, зокрема складність справи та поведінка заявників.

Так, у справі "Хосце проти Нідерландів" 1998 суд вирішив, що тривалість у 8,5 років є розумною у контексті ст. 6 Конвенції, у зв`язку зі складністю справи, а у справі "Чірікоста і Віола проти Італії", 15-річний строк розгляду визнано Європейським судом з прав людини виправданим, у зв`язку з поведінкою заявників.

З огляду на викладене, з метою дотримання принципів господарського судочинства, суд розглянув справу в межах розумного строку.

Розглянувши матеріали справи, оцінивши надані докази в їх сукупності, відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України, суд прийняв рішення по справі у нарадчій кімнаті.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Позиція позивача, викладена у позові

Позивач вказує на неналежне виконання відповідачем умов договору про закупівлю електричної енергії № 3 від 22.02.2022. Позивачем було поставлено відповідачу електричну енергію на загальну суму 431 493,02 грн, яку останній не оплатив.

Позивачем за неналежне виконання умов договору нараховано відповідачу пеню у розмірі 40 430,30 грн, 3% річних у розмірі 2 872,68 грн, інфляційні втрати у розмірі 25 387,75 грн.

Позиція відповідача

Відповідач зазначає, що він знаходиться у тяжкому фінансовому становище, має великі збитки. Отримані кошти від своєї діяльності Підприємством у першу чергу спрямовуються на матеріальне забезпечення об`єктів водопровідно-каналізаційного господарства та аварійних ремонтів. Також Відповідач докладає значних зусиль з мобілізації коштів для погашення заборгованості перед бюджетом. У Підприємства відсутній прибуток та підприємство є збитковим.

До того ж, військова агресія російської федерації проти України вплинула майже на всі сфери життєдіяльності людини в Україні, в тому числі на можливість виконання цивільно-правових зобов`язань. 3 цих причин велика кількість укладених в Україні цивільно-правових договорів не можуть бути виконані належним чином. Це стосується і оскаржених договірних зобов`язань між позивачем і відповідачем.

Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами. До таких обставин, у тому числі, належать загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи, але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, вторгнення, блокада, введення комендантської години тощо (частина друга ст. 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні").

Відтак, настання форс-мажорних обставин унеможливлює позивачем виконання своїх зобов`язань за Договором.

Торгово-промисловою палатою України (ТПП) було оприлюднено лист № 2024/02.0-7.1 від 28.02.2022, яким повідомлено, що військова агресія Російської Федерації проти України є форс-мажорною обставиною (обставиною непереборної сили).

Відповідач вказує, що цей факт є загальновідомим та таким, що не потребує повідомлення позивача про настання форс-мажорних обставин.

Відповідно до пп. 12.1. п. 12 Договору сторони звільняються від відповідальності за часткове або неповне невиконання зобов`язань за цим Договором, якщо це невиконання є наслідком непереборної сили (форс-мажорних обставин).

За умовами Договору, Сторони погодились, що строк виконання зобов`язань за цим договором відкладається на строк дії форс-мажорних обставин.

Позиція позивача, викладена у відповіді на відзив

Позивач зазначає, що відповідно до п.12.5 Договору сторони зобов`язані негайно повідомити про форс-мажорні обставини та протягом чотирнадцяти днів з дня їх виникнення надати підтверджуючі документи щодо їх настання відповідно до законодавства.

Згідно п.12.4 Договору, доказом впливу форс-мажорних обставин на можливість виконання Сторонами зобов`язань за цим Договором та строку їх дії є сертифікат виданий Торгово-промисловою палатою України.

Відтак, відповідач не підтвердив у визначений законодавством та договором спосіб, що виконання умов договору стало неможливим внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) і внаслідок цього звільнення від відповідальності за невиконання (неналежне виконання) зобов`язань по договору.

На підтвердження форс-мажорних обставин відповідач не надав сертифікат Торгово-промислової палати України.

Також, Верховний Суд в постанові від 21 липня 2021 р. у справі Ne 912/3323/20 чітко зазначив, що відсутність коштів на виконання зобов`язань не є підставою для звільнення від відповідальності в розумінні ч. 2 ст. 617 ЦК та ч. 2 ст. 218 ГК та не може вважатись форс-мажором.

В постанові від 25 січня 2022 № 904/3886/21 Верховний Суд зазначив, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер, а зацікавленій стороні необхідно довести факт їх виникнення; те, що обставини є форс-мажорними для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. При цьому той факт, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що їх наявність може бути засвідчена відповідним компетентним органом.

Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд і у постанові від 16 липня 2019 р. у справі N.917/1053/18, зазначивши, що лише посилання сторони у справі на наявність обставин непереборної сили та надання підтверджуючих доказів не може вважатися безумовним доведенням відповідних обставин, яке не потребує оцінки суду.

Відповідач не надавав документів, які б підтверджували причинно-наслідковий зв`язок настання форс-мажорних обставин та неможливістю сплатити заборгованість.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ТА ДОКАЗИ, ЩО ЇХ ПІДТВЕРДЖУТЬ

Між Товариством обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРЕНЕРГОЗБУТ" (постачальник) та Комунальним підприємством "СОЛОНЯНСЬКЕ ЖИТЛОВО-КОМУНАЛЬНЕ УПРАВЛІННЯ" (споживач) було укладено договір про закупівлю електричної енергії № 3 від 22.02.2022 (арк.с.23).

Відповідно до пункту 1.1 договору, цей договір про закупівлю електричної енергії у постачальника (далі Договір) є договором, який встановлює порядок та умови постачання електричної енергії як товарної продукції споживачу постачальником електричної енергії та укладається сторонами за взаємною згодою Сторін, з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України та аб3.3,4 п.3.1.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, які затверджені Постановою НКРЕКП № 312 від 14.03.2018.

Згідно пункту 1.2 договору, умови цього договору розроблені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312, та с однаковими для всіх споживачів.

Пунктом 2.1 договору передбачено, що за цим договором постачальник постачає споживачу електричну енергію для забезпечення потреб електроустановок споживача, а споживач оплачує постачальнику вартість поставленої (використаної) електричної енергії на умовах цього договору.

Для цілей Закону України Про публічні закупівлі предмет закупівлі за цим договором: ДК 021:2015 - 09310000-5 Електрична енергія (електрична енергія) (пункт 2.2 договору).

Відповідно до пункту 5.1 договору загальна вартість цього договору становить 8 883 837,99 грн, в тому числі ПДВ: 1 480 639,66 грн. Ціна за одиницю електричної енергії 3,35999 грн/кВт*тод (з ПДВ).

Пунктами 5.8 та 5.9 договору передбачено, що розрахунковим періодом за цим договором є календарний місяць. Обсяг споживання Товару Споживачем визначається на підставі даних комерційного обліку. Організація порядку здійснення комерційного обліку споживання електричної енергії Споживачем здійснюється відповідно до вимог Кодексу комерційного обліку електричної енергії, затвердженого постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та канальних послуг від 14 березня 2018 року № 311 та інших нормативно-правових актів України.

Відповідно до пункту 5.20 договору, оплата за електричну енергію здійснюється споживачем виключно в грошовій формі. Оплата по цьому договору буде здійснюватися за рахунок власних коштів протягом 30 календарних днів з моменту отримання споживачем рахунку.

Згідно пункту 5.22 договору, оплата вартості електричної енергії за цим договором здійснюється споживачем виключно шляхом перерахування коштів на рахунок Постачальника за умови надання Постачальником рахунку та акту приймання-передачі.

Фактично спожитий обсяг електричної енергії у кожному розрахунковому періоди визначається згідно даних приладів обліку та фіксується у Акті прийому-передачі електроенергії. Розрахунковий період для обсягу спожитої електричної енергії становить один місяць, а саме: з 01 числа розрахункового місяця по останній день розрахункового місяця.. Термін оплати рахунків - 30 календарних днів від дати отримання Акту прийому. передачі електроенергії та рахунків.

Згідно пункту 1.1 Комерційної пропозиції (арк.с.33) складовими ціни (тарифу) електричної енергії є: тариф на електричну енергію 2,45436 грн/кВт*год без ПДВ; тариф на передачу згідно постанови НКРЕКП від 01.12.2021 №2454, який становить 0,34564грн/кВт*год без ПДВ та ПДВ -0,5599грн/кВт*год.

Послуги з передачі електричної енергії (надаються Оператором системи передачі - ПрАТ НЕК УКРЕНЕРГО) сплачуються через постачальника електричної енергії ТОВ ЦЕНТРЕНЕРГОЗБУТ у відповідності до умов Договору за врегульованим тарифом затвердженим Постановою НКРЕКП від 01.12.2021 року №2454, відповідно до якої Приватному акціонерному товариству НЕК УКРЕНЕРГО установлено тариф на послуги з передачі електричної енергії на 2022 рік на рівні 0,34564 грн/кВт год. (345,64 грн/кВт-год), без урахування ПДВ.

Споживач має точки комерційного обліку (ТКО, електролічильники) в яких відсутня можливість їх автоматизованого дистанційного зчитування, розрахунок вартості електричної енергії по яким здійснюється по групі б.

Оператором системи розподілу, з якими у Споживача укладено договір про надання послуг з розподілу електричної енергії є АТ ДТЕК Дніпровські електромережі, про що зазначено в п 6. Заяви приєднання до Договору про постачання електричної енергії споживачу.

Оплата послуг за розподіл електричної енергії здійснюється Споживачем безпосередньо оператору системи розподілу.

Обсяги електричної енергії спожиті КП Солонянське житлово-комунальне управління Дніпропетровської обласної ради у березні 2022 року були визначені Операторами системи розподілу АТ ДТЕК Дніпровські електромережі відповідно передані постачальнику електричної енергії ТОВ ЦЕНТРЕНЕРГОЗБУТ після закінчення розрахункового періоду.

Як вбачається з отриманих даних, КП Солонянське житлово-комунальне управління Дніпропетровської обласної ради було спожито 128 421 кВт*год електричної енергії у березні 2022, вказані відомості щодо обсягів спожитої електричної енергії споживачем підтверджуються листом АТ ДТЕК Дніпровські електромережі від 27.07.2022 № 22269/1001 (арк.с.37).

Розрахунок вартості обсягу спожитої електричної енергії відповідачем здійснений у відповідності до механізму зазначеного в пунктах комерційної пропозиції, на підставі отриманих від Оператора системи розподілу відомостей щодо обсягів спожитої електричної енергії споживачем та відображений у Фактичному рахунку на оплату спожитої електричної енергії та актах купівлі-продажу електричної енергії.

Відповідно до пункту 3 Комерційної пропозиції оплата спожитої електричної енергії за договором здійснюється за рахунок власних коштів протягом 30 календарних днів з моменту отримання Споживачем рахунку.

Позивачем за спожиту електричну енергію 12 квітня 2022 року споживачу було виставлено Фактичний рахунок на оплату № 1550 від 31.03.2022 та акт купівлі-продажу електричної енергії № 741 від 31.03.2022 на загальну суму 431 493,02 грн з ПДВ за фактично спожитий обсяг електричної енергії у березні 2022 року - 128 421 кВт*год (арк.с.34-35).

На час прийняття рішення, доказів оплати поставленої електричної енергії у повному обсязі сторонами до матеріалів справи не надано.

ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ СТОРІН, ВИСНОВКИ СУДУ

Щодо правовідносин сторін

Згідно частини 1 статті 275 Господарського кодексу України, за договором енергопостачання енергопостачальне підприємство (енергопостачальник) відпускає електричну енергію, пару, гарячу і перегріту воду (далі - енергію) споживачеві (абоненту), який зобов`язаний оплатити прийняту енергію та дотримуватися передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного обладнання, що ним використовується.

З огляду на наявний в матеріалах справи договір, між сторонами склались правовідносини постачання електричної енергії.

Щодо суми основного боргу

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Умовами договору передбачено строки, розмір та порядок оплати поставленої електричної енергії. Відповідно до пункту 5.20 договору, строк оплати поставленої електричної енергії є таким, що настав.

Частиною 1 статті 612 Цивільного кодексу України зазначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Статтями 525 та 526 Цивільного кодексу України передбачено, що одностороння відмова вiд зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином вiдповiдно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Статтею 530 Цивільного кодексу України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Суд не приймає доводи відповідача, викладені у відзиві, з огляду на таке.

Відповідно до частини 2 статті 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні" та пункту 3.1 Регламенту ТПП(2) форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.

Щодо встановлення факту настання форс-мажору, слід зазначити, що відповідно до 14-1 Закону України "Про торгово-промислові палати в Україні", виключною компетенцією засвідчувати зазначену подію наділена Торгово-промислова палата України (далі - ТПП України) та її регіональні підрозділи.

Як випливає із наведеного, сам по собі факт існування обставини форс-мажором не є. Така обставина стане форс-мажорною лише у випадку, якщо особою буде доведено неможливість виконання через неї передбачених умовами договору зобов`язань.

Зважаючи на вищевикладене, саме сертифікат ТПП України підтверджує період дії форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) і є належним доказом, який підтверджує неможливість належного виконання відповідачем своїх зобов`язань внаслідок форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Відтак, відповідачем не надано належних доказів настання форс-мажорних обставин (сертифікат ТПП України).

Станом на час розгляду справи доказів сплати заборгованості у повному розмірі від представників сторін не надійшло.

Перевіривши розрахунок наданий позивачем, господарський суд дійшов висновку, що позовні вимоги позивача щодо стягнення з відповідача заборгованості за поставлену електричну енергію у розмірі 431 493,02 грн підлягають задоволенню у повному обсязі.

Щодо суми пені

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Відповідно до пункту 9.10 договору за прострочення строків оплати споживач сплачує Постачальнику пеню у розмірі 0,1% від суми простроченого платежу за кожний банківський день прострочення але не більше подвійної облікової станки Національного банку України, що діяла у період за який сплачується неня.

У зв`язку з несвоєчасним виконанням відповідачем своїх зобов`язань щодо оплати поставленої теплової енергії, позивачем останньому нараховано пеню у розмірі 40 430,30 грн за період з 13.05.2022 по 01.08.2022.

Суд перевіривши розрахунок пені, зазначає що він є правильним. Тому, вимога щодо стягнення пені у розмірі 40 430,30 грн підлягає задоволенню.

Щодо суми 3% річних

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Позивач заявив вимогу про стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 2 872,68 грн за період 13.05.2022 по 01.08.2022 та інфляційні втрати у розмірі 25 387,75 грн за період травень червень 2022.

Суд, перевіривши наданий позивачем розрахунок, приходить до висновку, що позовні вимоги позивача щодо стягнення з відповідача 3% річних у розмірі 2 872,68 грн та інфляційних втрат у розмірі 25 387,75 грн є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Згідно пункту 2 частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Тому судовий збір у розмірі 7 502,76 грн слід покласти на відповідача.

Керуючись статтями 2, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Комунального підприємства "СОЛОНЯНСЬКЕ ЖИТЛОВО-КОМУНАЛЬНЕ УПРАВЛІННЯ" (52400, Дніпропетровська область, Солонянський район, смт. Солоне, вул. Шевченко, 6Б; ідентифікаційний код 37490818) на користь Товариства обмеженою відповідальністю "ЦЕНТРЕНЕРГОЗБУТ" (18001, м. Черкаси, вул. Шевченка, 208; ідентифікаційний код 43888596) основний борг у розмірі 431 493,02 грн, пеню у розмірі 40 430,30 грн, 3% річних у розмірі 2 872,68 грн, інфляційні втрати у розмірі 25 387,75 грн та судовий збір у розмірі 7 502,76 грн

Відповідно до частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, строк для подання доказів щодо розміру, понесених нею судових витрат - протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення до Центрального апеляційного господарського суду.

Суддя Я.С. Золотарьова