ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

02.11.2022 Справа №905/3/21 (905/2113/21)

Господарський суд Донецької області у складі судді Огороднік Д.М., при секретарі судового засідання (помічник судді за дорученням) Васильєвій О.М., розглянувши матеріали

за позовом Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек"

(вул.Миру, буд.6, м.Бахмут, Донецька область, 84511, )

до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій

області (вул.Італійська, 59, м.Маріуполь, Донецька область, 87515, )

про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління

Державної податкової служби у Донецькій області

в межах справи 905/3/21

про банкрутство

боржник Приватне акціонерне товариство "Машинобудівний завод "Вістек"

розпорядник майна арбітражний керуючий Паркулаб В.Г.

За участю представників:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

розпорядник майна: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Предмет та підстави позову

На розгляд Господарського суду Донецької області передані позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" до Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про визнання протиправним та скасування рішення Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області №12173/05-99-07-20 від 20.10.2021 про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску у сумі: штраф у розмірі 126 447,07 грн та пені у розмірі 5 690,12 грн.

Позов обґрунтований тим, що спірним рішенням №12173/05-99-07-20 від 20.10.2021 нараховані штрафні санкції за несплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, строк виконання яких настав до дня введення ухвалою суду від 15.02.2021 мораторію на задоволення вимог кредиторів. Крім того, спірне рішення не відповідає положенням Закону №2464-VI.

Заперечення учасників судового процесу

Відзив на позовну заяву

25.11.2021, через підсистему "Електронний суд", надійшов відзив на позовну заяву Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області б/н від 25.11.2021 (вх.№07-10/1756), в якому останній просить суд відмовити у задоволенні позовної заяви, оскільки відповідачем за результатами перевірки встановлено, порушення позивачем строків сплати єдиного соціального внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, зокрема за січень 2020 року в сумі 632235,39 грн. За таких обставин, спірним податковим повідомленням - рішенням позивачу застосовано штрафну санкцію у розмірі 126447,07 грн. та нараховано пеню - 5690,12 грн., за несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у сумі 632235,39 грн. за січень 2020 року, які підлягали сплаті не пізніше 20 лютого 2020 року (тобто у період коли пункт 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464 було вже виключено та на який не розповсюджується дія пункту 9- 11.1. розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464).

Щодо посилання Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" на заборону нарахування неустойки (штрафу, пені), застосування інших фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій на задоволення вимог кредиторів Головне управління Державної податкової служби зазначає наступне.

Відповідач вказує, що нараховані штрафні санкції та пеня, нараховані відповідно до Рішення Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області № 12173/05-99-07-20 від 20.10.2021 року не підпадають під заборону нарахування передбачену абз. 4 ч. 3 ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства оскільки зобов`язання за невиконання яких вони були застосовані були виконані до введення мораторію на задоволення вимог кредиторів.

Відповідь на відзив

01.12.2021, через канцелярію суду, надійшла відповідь на відзив Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" №1059/36 від 29.11.2021 (вх.№24896/21), в якому останній заперечує проти відзиву на позов та посилається на те, що згідно ухвали Господарського суду Донецької області від 15.02.2021 у справі №905/3/21 про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Машинобудівний завод «Вістек» введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, тобто зупинено виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), строк виконання яких настав до дня введення мораторію. Позивач зазначає, що протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій (ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства). З-поміж іншого позивач у відзиві посилається на правову позицію Верховного Суду в адміністративній справі №2340/4157/18 та постанову Верховного суду України від 06.11.2018 по справі №812/292/18.

Хід розгляду справи та процесуальні дії

Згідно з ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства господарський суд у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною яких є боржник.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду встановлений єдиний унікальний номер судової справи №905/3/21 (905/2113/21), справу передано до провадження судді Огороднік Д.М. на підставі ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства, у зв`язку з перебуванням у провадженні судді Огороднік Д.М. справи №905/3/21 про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Вістек» ().

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 11.11.2021 постановлено прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №905/3/21 (905/2113/21); справу №905/3/21 (905/2113/21) вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження без повідомлення (виклику ) сторін (без проведення судового засідання).

Відповідно до розпорядження Господарського суду Донецької області №33-р від 30.09.2021 про припинення прийняття документів для відправки за межі суду: зупинено з 01.10.2021 прийняття працівниками Відділу документального забезпечення та контролю (канцелярія) документів для відправлення за межі суду; рекомендовано суддям та працівникам суду використання альтернативних способів повідомлення сторін та учасників процесу.

Направлення ухвали суду від 11.11.2021 здійснювалось на електронні адреси учасників: (Приватне акціонерне товариство "Машинобудівний завод "Вістек"), (Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області), @mail.gov.ua (розпорядник майна Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" - арбітражний керуючий Паркулаб В.Г.), про що свідчить журнал обліку вихідної електронної пошти наявний в матеріалах справи.

25.11.2021, через підсистему "Електронний суд", надійшов відзив на позовну заяву Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області б/н від 25.11.2021 (вх.№07-10/1756), в якому останній просить суд відмовити у задоволенні позовної заяви та розглядати справу №905/3/21 (905/2113/21) за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 02.12.2021 постановлено задовольнити клопотання Головного управління Державної податкової служби у Донецькій області про розгляд справи №905/3/21 (905/2113/21) за правилами загального позовного провадження; перейти до розгляду справи за правилами загального позовного провадження; розгляд справи розпочати зі стадії відкриття провадження у справі; підготовче засідання призначено на 15.12.2021.

Ухвалою суду від 15.12.2021 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів; відкладено підготовче засідання на 18.01.2022.

17.01.2022, через канцелярію суду, надійшло клопотання Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" №14/36 від 14.01.2022 (вх.№924/22) про відкладення розгляду справи або розгляд справи без участі представника позивача.

18.01.2022, через канцелярію суду, надійшло клопотання арбітражного керуючого Паркулаба В.Г. №02-38/20 від 18.01.2022 (вх.№1037/22) про проведення підготовчого засідання без його участі.

Ухвалою суду від 18.01.2022 відкладено підготовче засідання на 09.02.2022. Направлення даної ухвали здійснювалось шляхом поштового зв`язку, про що свідчать наявні в матеріалах справи рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення №117, №109, №125.

Листом Господарського суду Донецької області від 08.02.2022 повідомлено учасників справи про неможливість проведення підготовчого засідання 09.02.2022 у зв`язку з перебуванням судді Огороднік Д.М. на лікарняному.

Ухвалою суду від 14.02.2022 визначено дату підготовчого засідання на 24.02.2022.

Направлення листа від 08.02.2022 здійснювалось на електронні адреси для оперативного інформування учасників справи. Ухвала суду від 14.02.2022 направлена учасника справи засобами поштового зв`язку, про що свідчать повернені на адресу суду рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення наявні в матеріалах справи.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України підготовче засідання призначене на 24.02.2022 не відбулось.

На підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб.

Указами Президента України від 14.03.2022 №133/2022, 18.04.2022 №259/2022, 17.05.2022 №341/2022, від 12.08.2022 №573/2022 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законами України від 15.03.2022 №2119-IХ, від 21.04.2022 №2212-ІХ, 22.05.2022 №2263-IX неодноразово продовжено строк дії воєнного стану в Україні.

Статтею 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Згідно з рекомендаціями Верховного Суду від 04.03.2022 "Щодо особливостей здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан", процесуальні строки, зокрема, проведення підготовчого провадження, розгляду справи по суті, строки розгляду апеляційної, касаційної скарг, заяви про перегляд за нововиявленими чи виключними обставинами в умовах воєнного чи надзвичайного стану, визначено як розумні.

Згідно з приписами статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів. При цьому, Європейський суд з прав людини зазначає, що розумність тривалості провадження повинна визначатися з огляду на обставини справи та з урахуванням таких критеріїв: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів влади, а також ступінь важливості предмета спору для заявника (рішення Європейського Суду з прав людини у справах Савенкова проти України від 02.05.2013, Папазова та інші проти України від 15.03.2012). Європейський суд щодо тлумачення положення розумний строк в рішенні у справі Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Згідно наказу Господарського суду Донецької області «Про встановлення особливого режиму роботи Господарського суду Донецької області» №20 від 28.02.2022 установлено особливий режим роботи суду в умовах воєнного стану, тимчасово, до усунення обставин, які зумовили загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів, працівників суду, в умовах воєнної агресії проти України, обмежено доступ до приміщення суду.

Згідно з опублікованими Радою суддів України 02.03.2022 Рекомендаціями щодо роботи судів в умовах воєнного стану року, судам України рекомендовано оптимізувати роботу зі сторонами та враховувати те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу реалізувати свої процесуальні права через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Рішенням зборів суддів Господарського суду № 2 від 13.06.2022 року з метою оптимізації знаходження працівників та відвідувачів у приміщенні суду, в залежності від об`єктивних обставин, пов`язаних із збройною агресією, у тому числі інтенсивністю бойових дій у місті Харкові подовжено обмежений доступ учасників судового процесу до приміщення суду та запропоновано дистанційне спілкування шляхом електронного та поштового листування, телефонування, участі в судових засіданнях в режимі відеоконференцій, подання документів в електронному вигляді із застосуванням підсистеми "Електронний суд".

Враховуючи зазначене вище, а також небезпечну ситуацію, яка склалася у місті Харкові, господарський суд Донецької області продовжував свою роботу у дистанційному режимі.

При цьому, беручи до уваги вищезазначені рекомендації Ради суддів України від 02.03.2022, ухвалою суду від 15.06.2022 повідомлено учасників справи, що тимчасово до усунення вищезазначених обставин:

- на час існування небезпеки для учасників провадження, пов`язаної з перебуванням останніх у приміщенні Господарського суду Донецької області, судові засідання за особистої участі учасників судового процесу не проводяться;

- учасники судових засідань та інші громадяни мають право надсилати документи, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття до приміщення суду:

- через особистий кабінет в системі «Електронний суд»;

- у разі неможливості надсилання через систему «Електронний суд» - електронною поштою на е-mail: (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом);

-у зв`язку із закінченням знаків поштової оплати (поштових марок) та у зв`язка із запровадженням дистанційної роботи, через воєнний стан в Україні та небезпеку у місті Харкові, Господарський суд Донецької області не має можливість здійснювати відправку вихідної кореспонденції.

З огляду на вказане, суд звернув увагу учасників на те, що процесуальні документи будуть надсилатися на електронні адреси, які відомі суду, або сторони будуть повідомлені телефонограмами, а також суд пропонує альтернативний спосіб отримання процесуальних документів та необхідної інформації у справах в системі "Електронний суд" https://cabinet.court.gov.ua.

Необхідно зазначити, що Харківська територіальна громада, з першого дня військової агресії перебуває під постійними ворожими обстрілами, які становлять загрозу життю та здоров`ю всіх учасників судового процесу. Окрім того, ворогом неодноразово вчинялися дії, спрямовані на руйнування об`єктів критичної інфраструктури регіону, що, зокрема, спричиняло тривале знеструмлення електричних мереж та вихід з ладу систем зв`язку та Інтернету.

Такі обставини істотно уповільнили роботу суду, як щодо організаційно-технічного забезпечення судового процесу, так і щодо безпосереднього розгляду справи.

Судом здійснено розгляд справи у строки з урахуванням обставин, які склались у зв`язку з здійсненням військової агресії проти України, місцезнаходження позивача (місто Бахмут), відповідача (місто Маріуполь), Господарського суду Донецької області (місто Харків), стадії розгляду справи, обставин пов`язаних з активними бойовими діями в зазначених містах, часткової окупації, необхідності забезпечення реалізації процесуальних прав та обов`язків учасників справи, їх належного та безпечного доступу до правосуддя, складності справи, поведінки заявника та відповідача, а також забезпечення безпеки відвідувачів, працівників суду, в умовах воєнної агресії проти України.

З урахуванням викладеного, за об`єктивних обставин розгляд даної позовної заяви був здійснений судом без невиправданих зволікань настільки швидко, наскільки це було можливим за вказаних умов, у межах розумного строку в контексті положень Господарського процесуального кодексу України та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до розпорядження Господарського суду Донецької області №7-р від 21.02.2022 про припинення прийняття документів для відправки за межі суду: зупинено з 22.02.2022 прийняття працівниками Відділу документального забезпечення та контролю (канцелярія) документів для відправлення за межі суду; рекомендовано суддям та працівникам суду використання альтернативних способів повідомлення сторін та учасників процесу.

Для оперативного інформування у зв`язку з неможливістю надсилання процесуальних документів засобами поштового зв`язку судом створено заявки про отримання процесуальних документів в електронному вигляді, що наявні в матеріалах справи.

Ухвалою суду від 15.06.2022 відкладено підготовче засідання у справі №905/3/21(905/2113/21); сторонам надано строк до 30.07.2022 висловити позиції по справі в умовах воєнного стану.

Ухвалою суду від 08.09.2022 визначено дату підготовчого засідання на 21.09.2022.

Ухвалою суду від 21.09.2022 постановлено відкласти підготовче засідання на 12.10.2022.

Ухвалою суду від 12.10.2022 постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу №905/3/21 (905/2113/21) до судового розгляду по суті; призначити судове засідання на 02.11.2022.

На підтвердження доставки ухвал суду від 15.06.2022, 08.09.2022, 21.09.2022, 12.10.2022 до електронної скриньки відповідача в матеріалах справи містяться довідки про доставку електронного листа. Проте, позивачем ухвали не отримано, відповідно до довідки про помилку доставки електронного листа вбачається, що документ повернуто (не доставлено) з повідомленням про помилку.

Таким чином, судом було неодноразово розміщено оголошення по справі на офіційному веб-порталі Господарського суду Донецької області https://dn.arbitr.gov.ua/sud5006/ про дату та час підготовчого/судового засідання, які наявні в матеріалах справи.

У судове засідання призначене на 02.11.2022 позивач, відповідач та розпорядник майна явку своїх представників не забезпечили, про дату час ті місце проведення судового засідання повідомлені шляхом направлення ухвали на електронні адреси наявні в матеріалах справи та розміщенням оголошення на офіційній сторінці суду, яке міститься в матеріалах справи.

Відповідач повідомлений про час та місце розгляду справи шляхом направлення ухвал суду до електронної скриньки відповідача, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.

З огляду на те, що позивач до введення воєнного стану в Україні був повідомлений належним чином про те, що справа за його позовом знаходиться на розгляді у суді, він явку своїх представників у підготовче засідання не забезпечував, подавав клопотання про розгляд справи без його участі, позивач є особою зацікавленою у розгляді своєї позовної заяви і у зв`язку з чим зобов`язаний вчиняти дії щодо встановлення стану розгляду його заяви та враховуючи те, що ухвали суду від 15.06.2022, 08.09.2022, 21.09.2022, 12.10.2022 розміщені в Єдиному державному реєстрі судових рішень, доступ до якого відновлений, а також те, що неодноразово розміщувались оголошення по справі на офіційному веб-порталі Господарського суду Донецької області https://dn.arbitr.gov.ua/sud5006/, явка позивача визнавалась судом необов`язковою, суд дійшов висновку про можливість розглянути справи за наявними матеріалами справи.

Розглянувши матеріали справи, керуючись принципом верховенства права, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, суд

ВСТАНОВИВ:

Фактичні обставини справи, зміст спірних правовідносин та підтвердження їх доказами

За результатами проведеної документальної планової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства «Машинобудівний завод «Вістек» з питань дотримання правильності обчислення, повноти і своєчасності сплати податку на доходи фізичних осіб, військового збору за період з 01.01.2018 по 31.12.2020, правильності нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2018 по 31.12.2020, Головним управлінням ДПС у Донецькій області складений акт від 17.06.2021 №6231/05-99/07-20/31226457.

Не погоджуючись з висновками акту Головного управлінням Державної податкової служби у Донецькій області від 17.06.2021 №6231/05-99-07-20/31226457, позивачем були подані заперечення (пояснення, зауваження) №729/23 від 30.06.2021.

За результатами розгляду заперечень Головним управлінням Державної податкової служби у Донецькій області листом №8018/05-99-07-20-28 від 13.07.2021 надано відповідь, в якій зазначено, що пункти 7, 9 висновку акту документальної планової виїзної перевірки Приватного акціонерного товариства «Машинобудівний завод «Вістек» від 17.06.2021 №6231/05-99-07-20/31226457 є такими, що відповідають діючому законодавству України і повинні залишитися без змін. У даній відповіді Головне управління Державної податкової служби у Донецькій області за результатами перевірки Приватного акціонерного товариства «Машинобудівний завод «Вістек» вирішило винести рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, передбачені Законом України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» від №2464 VI та дотриманням діючої Інструкції про порядок нарахування і сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, затвердженої наказом Міністерства фінансів України 20.04.2015 №449, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2015 за №508/26953, з урахуванням позиції, викладеної у постанові Великої Палати Верховного Суду від 06.11.2018 по справі №812/292/18 та вимог пункту 911.1 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 08.07.2010 №2464- VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

20.07.2021, Головним управлінням Державної податкової служби було винесено рішення №7974/05-99-07-20 про застосування щодо Приватного акціонерного товариства «Машинобудівний завод «Вістек» штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску, а саме штрафу у розмірі 126447,07 грн (20% з 01.0.12015) за період з 21.02.2020 по 29.02.2020, та нараховано пеню у розмірі 5690,12 грн.

Позивач не погоджуюсь з рішенням №7974/05-99-07-20 від 20.07.2021 подає скаргу до Головного управління Державної податкової служби №808/36 від 05.08.2021.

Головним управлінням Державної податкової служби винесено рішення про результати розгляду скарги №21981/6/99-00-06-02-01-06 від 28.09.2021, в якому зазначено, що оскаржене рішення підлягає скасуванню, оскільки винесено не за встановленою формою, що є порушенням п.п.2 п. 2 Розділу VII Інструкції, а саме не вірно зазначено період застосування штрафної санкції. Вирішено рішення про застосування штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску від 20.07.2021 №7974/05-99-07-20 Головного управління Державної податкової служби скасувати та вважати відкликаним з дня прийняття даного рішення, а скаргу Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" від 05.08.2021 №808/36 - задоволено частково, зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у Донецькій області винести та направити нове рішення.

21.10.2021, Головним управлінням Державної податкової служби в Донецькій області до Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" направлено лист №13039/05-99-07-20-28, до якого додано рішення Головного управління Державної податкової служби в Донецькій області №12173/05-99-07-20 від 20.10.2021.

20.10.2021, Головним управлінням Державної податкової служби у Донецькій області на підставі акту перевірки від 17.06.2021 №/05-99-07-20/31226457 прийнято податкове повідомлення-рішення №12173/05-99-07-20 (спірне повідомлення-рішення) про застосування штрафних санкцій та нарахування пені вбачається, що на підставі частини десятої та пункту 2 частини одинадцятої статті 25 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування застосовано до Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" () застосовано штраф у розмірі 126447,07 грн (20% з 01.01.2015) за період з 21.02.2020 до 26.08.2020 та нараховано пеню у розмірі 5690,12 грн (0,1% суми недоїмки).

Актом перевірки №6231/05-99-07-12/31226457 від 17.06.2021 (пункт 3.4.5) встановлено, що за перевіряємий період позивачем не своєчасно сплачувався єдиний соціальний внесок. Судом відмічається, що оскаржуване податкове повідомлення-рішення прийнято за порушення встановлена за січень 2020 року, тому суд досліджує акт перевірки тільки за цей період.

Згідно з висновками викладеними в акті перевірки, відповідно до інтегрованої картки платника, позивачем несвоєчасно сплачено єдиний внесок, зокрема за січень 2020 року у сумі 632235,39 грн, який нараховано 20.02.2020 згідно звіту № від 18.02.2020. Таким чином, перевіркою встановлено, що в порушення абз.2 п.1 ч.І ст.4, п.1 та п.4 ч.2 ст.6, ч.8 ст.9 Закону України "Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування" позивачем несвоєчасно сплачувався єдиний соціальний внесок у сумі 10127661,55 грн, у тому числі за січень 2020 року у сумі 632235,39 грн.

Відповідно до поданого позивачем розрахунку ціни позову, відповідачем нараховано штраф у розмірі 20% від суми 632235,39 грн та пеню у розмірі 0,1% від суми 632235,39 грн за період з 21.02.2020 по 29.02.2020. Вказаний розрахунок не спростований відповідачем.

Окрім того, з відзиву на позов вбачається, що єдиний соціальний внесок за січень 2020 сплачений позивачем у період з 13.08.2021 по 26.08.2021.

Позивач не заперечує проти несвоєчасної сплати єдиного внеску, проте заперечує проти правових підстав для нарахування нарахування відповідачем штрафу та пені на підставі спірного рішення.

Судом встановлено, що Приватне акціонерне товариство "Машинобудівний завод Вістек" зареєстроване в якості юридичної особи, включене до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (), місцезнаходження юридичної особи: 84500, Донецька область, м.Бахмут, вул. Миру 6, перебуває на обліку як платник податків у Головному управлінні ДПС у Донецькій області.

Основні види економічної діяльності: виробництво машин і устаткування для добувної промисловості та будівництва; холодне волочіння дроту; виробництво інструментів, виробів із дроту, ланцюгів та пружин.

Ухвалою Господарського суду Донецької області від 15.02.2021 по справі №905/3/21 відкрито провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Вістек» та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Оцінка аргументів учасників справи та мотиви рішення суду.

Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України.

Згідно з пп. 16.1.3, 16.1.4 п. 16.1 ст. 16 Податкового кодексу України платник податків зобов`язаний подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов`язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи (п. 36.1 ст. 36 Податкового кодексу України).

Як передбачено пунктами 38.1, 38.2 ст. 38 Податкового кодексу України, виконанням податкового обов`язку, визнається сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк. Сплата податку та збору здійснюється платником податку безпосередньо, а у випадках, передбачених податковим законодавством - податковим агентом, або представником платника податку.

Правові та організаційні засади забезпечення збору та обліку єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, умови та порядок його нарахування і сплати та повноваження органу, що здійснює його збір та ведення обліку, визначає Закон України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування».

Приписами ст.1 Закону України № 2464-VI «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування» передбачено, що єдиний внесок на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (далі - єдиний внесок) - консолідований страховий внесок, збір якого здійснюється до системи загальнообов`язкового державного соціального страхування в обов`язковому порядку та на регулярній основі з метою забезпечення захисту у випадках, передбачених законодавством, прав застрахованих осіб на отримання страхових виплат (послуг) за діючими видами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Згідно з частиною другою статті 2 Закону № 2464-VI виключно цим Законом визначаються принципи збору та ведення обліку єдиного внеску, платники єдиного внеску, порядок нарахування, обчислення та сплати єдиного внеску, розмір єдиного внеску, орган, що здійснює збір та веде облік єдиного внеску, його повноваження та відповідальність, склад, порядок ведення та використання даних Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування, порядок здійснення державного нагляду за збором та веденням обліку єдиного внеску.

Керуючись приписами ст. 4 п.1.1 Закону № 2464-VI платниками єдиного внеску є роботодавці, підприємства, установи та організації, інші юридичні особи, утворені відповідно до законодавства України, незалежно від форми власності, виду діяльності та господарювання, які використовують працю фізичних осіб на умовах трудового договору (контракту) або на інших умовах, передбачених законодавством, чи за цивільно-правовими договорами (крім цивільно-правового договору, укладеного з фізичною особою - підприємцем, якщо виконувані роботи (надавані послуги) відповідають видам діяльності, зазначеним у свідоцтві про державну реєстрацію її як підприємця), у тому числі філії, представництва, відділення та інші відокремлені підрозділи зазначених підприємств, установ і організацій, інших юридичних осіб, які мають окремий баланс і самостійно ведуть розрахунки із застрахованими особами

Відповідно до положень пункту 1 частини другої статті 6 Закону № 2464-VI платник єдиного внеску зобов`язаний своєчасно та в повному обсязі нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Порядок обчислення та строки сплати єдиного внеску передбачені статтею 9 Закону № 2464-VI. Частиною восьмою цієї статті передбачено, що платники єдиного внеску, крім платників, зазначених у пунктах 4 і 5 частини першої статті 4 цього Закону, зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 20 числа наступного місяця, крім гірничих підприємств, які зобов`язані сплачувати єдиний внесок, нарахований за календарний місяць, не пізніше 28 числа наступного місяця.

Стаття 25 Закону № 2464-VІ регламентує заходи впливу та стягнення, і частиною першої цієї статті передбачено, що рішення, прийняті органами доходів і зборів та органами Пенсійного фонду з питань, що належать до їх компетенції відповідно до цього Закону, є обов`язковими до виконання платниками єдиного внеску, посадовими особами і застрахованими особами.

Положення цієї статті поширюються лише на тих платників, які відповідно до цього Закону зобов`язані нараховувати, обчислювати і сплачувати єдиний внесок.

Відповідно до частини десятої статті 25 Закону № 2464-VІ на суму недоїмки нараховується пеня з розрахунку 0,1 відсотка суми недоплати за кожний день прострочення платежу.

Частиною одинадцятою цієї статті передбачено, що орган доходів і зборів застосовує до платника єдиного внеску штрафні санкції, зокрема за несвоєчасну сплату єдиного внеску накладається штраф у розмірі 20 відсотків своєчасно не сплачених сум.

Враховуючи положення вказаних положень, позивач як платник єдиного внеску, зобов`язаний був здійснити його оплату за січень 2020 до 20.02.2020. Проте, у такий строк позивач не виконує свій обов`язок і у позовній заяві він посилається на положення Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» № 1669-VII.

Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» № 1669-VII від 02 вересня 2014 року (далі - Закон № 1669-VII), який набрав чинності з 15 жовтня 2014 року, визначає, серед іншого, тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб`єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції.

Підпунктом 8 пункту 4 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 1669-VII внесено зміни до Закону № 2464-VІ, а саме підпункт «б» розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» доповнено пунктом 9-3 (пункт 9-4 в редакції Закону з 13 березня 2015 року) такого змісту:

"9-4. Платники єдиного внеску, визначені статтею 4 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», які перебувають на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, зазначеним у статті 2 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014, звільняються від виконання своїх обов`язків, визначених частиною другою статті 6 Закону України «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування», на період з 14 квітня 2014 року до закінчення антитерористичної операції або військового чи надзвичайного стану".

Проте, 13.02.2020 пункт 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464 було виключено згідно із Законом України від 14.01.2020 р. № 440-IX «Про внесення змін до Митного кодексу України та деяких інших законодавчих актів України у зв`язку з проведенням адміністративної реформи».

За таких обставин, посилання позивача на вищевказані положення судом не приймаються, оскільки хоча позивач і знаходився на обліку в органах доходів і зборів, розташованих на території населених пунктів, визначених переліком, проте вказана норма втратила силу з 13.02.2020. Отже, починаючи з 14.04.2020 у позивача виник обов`язок здійснити оплату єдиного внеску до 20.02.2020, який у зазначений термін позивачем не виконаний.

Як вбачається з матеріалів справи, пеня нарахована відповідачем за період з 21.02.2020 по 29.02.2020. Нарахування пені тільки за 9 днів обґрунтовано тим, що Пунктом 9-11.1. розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464 в редакції Закону від 13.05.2020 передбачено, що тимчасово штрафні санкції, визначені частиною одинадцятою статті 25 цього Закону, не застосовуються за такі порушення, вчинені у період з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (СОVІD-19): несвоєчасна сплата (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску; неповна сплата a6o несвоєчасна сплата суми єдиного внеску одночасно з видачею сум виплат, на які нараховується єдиний внесок (авансових платежів); несвоєчасне подання звітності, передбаченої цим Законом, до податкових органів.

Отже, відповідач нараховує пеню за 9 днів за період від дня коли був виключений пункт 9-4 розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464 до дня визначеного положеннями пункту 9-11.1. розділу VIII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону №2464. Штраф при цьому нараховується одноразово за сам факт порушення.

Позивач факт не сплати/несвоєчасної сплати грошових зобов`язань єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період січня 2020 року не заперечує.

Таким чином, застосування до позивача штрафних санкцій та пені за несвоєчасну сплату єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 21.02.2020 до 29.02.2020 є правомірним.

Проте, ухвалою Господарського суду Донецької області від 15.02.2021 по справі №905/3/21 відкрито провадження у справі про банкрутство Приватного акціонерного товариства «Вістек» та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Керуючись приписами ст.1 Кодексу України з процедур банкрутства грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування.

Кредитор-юридична або фізична особа, а також контролюючий орган, уповноважений відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, та інші державні органи, які мають вимоги щодо грошового зобов`язання до боржника; конкурсні кредитори - кредитори за вимогами вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника; поточні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли після відкриття провадження у справі про банкрутство.

Як визначено в ч. 1 ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства, конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство. Відлік строку на заявлення грошових вимог кредиторів до боржника починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства мораторій на задоволення вимог кредиторів - це зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), строк виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до дня введення мораторію.

Згідно з ч.2 ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства мораторій на задоволення вимог кредиторів вводиться одночасно з відкриттям провадження у справі про банкрутство, про що зазначається в ухвалі господарського суду. Ухвала є підставою для зупинення вчинення виконавчих дій. Про запровадження мораторію розпорядник майна повідомляє відповідному органу або особі, яка здійснює примусове виконання судових рішень, рішень інших органів, за місцезнаходженням (місцем проживання) боржника та місцезнаходженням його майна.

У відповідності до ч. 3 ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів:

забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі виконання рішень у немайнових спорах;

забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій;

не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій;

зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію;

не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо.

Згідно з ч. 5 ст. 41 Кодексу України з процедур банкрутства дія мораторію на задоволення вимог кредиторів не поширюється на вимоги поточних кредиторів, виплату заробітної плати та нарахованих на ці суми страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, відшкодування шкоди, заподіяної здоров`ю та життю громадян, виплату авторської винагороди, аліментів, а також на вимоги за виконавчими документами немайнового характеру, що зобов`язують боржника вчинити певні дії чи утриматися від їх вчинення.

З наведеного слідує, що заборона застосування санкцій протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів стосується невиконання чи неналежного виконання грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, податків і зборів (обов`язкових платежів), термін виконання яких настав до дати введення мораторію, і не поширюється на поточні зобов`язання боржника (зобов`язання, які виникли після цієї дати). Боржник, стосовно якого відкрито провадження про банкрутство і введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, звільняється від відповідальності лише за невиконання зобов`язань щодо яких запроваджено мораторій. За поточними зобов`язаннями боржник відповідає на загальних підставах до прийняття господарським судом постанови про визнання його банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури.

Такі висновки узгоджуються з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною у постанові від 16.09.2020 у справі №826/3106/18 (провадження №11-1272апп19).

Суд зазначає, що вирішальним для з`ясування наявності законних підстав для нарахування штрафних санкцій за не сплату/несвоєчасну сплату грошових зобов`язань з єдиного внеску є встановлення часу виникнення зобов`язань, а саме: виникли вони до відкриття провадження у справі про банкрутство чи після введення мораторію на задоволення вимог кредиторів.

Як встановлено судом вище, штрафні санкції відповідачем нараховано позивачу за вчинення останнім порушень в частині несвоєчасного перерахування єдиного внеску за період його фінансового-господарської діяльності за січень 2020 року, строк сплати якого настав 20.02.2020. Отже, несвоєчасно виконане грошове зобов`язання, строк виконання якого настав до дня відкриття провадження у справі про банкрутство є конкурсним, на яке не нараховуються під час дії мораторію штрафні санкції, у тому числі пеня.

За наведеного, суд вважає, що проведені відповідачем нарахування штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) та пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування штрафу у розмірі 126447,07 грн (20% з 01.01.2015) за січень 2020 та пені у розмірі 5690,12 грн (0,1% суми недоїмки) проведені всупереч забороні застосування санкцій протягом дії мораторію, а тому оскаржуване податкове рішення-повідомлення є протиправним та підлягає скасуванню, а вимога задоволенню.

Відповідно до та ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно з ст.ст. 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Судові витрати

Відповідно до приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судові витрати у вигляді сплачено судового збору у сумі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп. підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст. 2, 13, 73, 74, 75, 76, 79, 86, 123, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити повністю.

2. Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління ДПС у Донецькій області №12173/ від 20.10.2021 про застосування до Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" () штрафних санкцій та нарахування пені за несплату (неперерахування) або несвоєчасну сплату (несвоєчасне перерахування) єдиного внеску в сумі: штрафу у розмірі 126447,07 грн та пені у розмірі 5690,12 грн.

3. Стягнути з Головного управління ДПС у Донецькій області (вул.Італійська, 59, м.Маріуполь, Донецька область, 87515, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Машинобудівний завод "Вістек" (вул. Миру, буд.6, м. Бахмут, 84511, ) судовий збір у сумі 2270,00 (дві тисячі двісті сімдесят грн) грн 00 коп.

4. Видати судовий наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили в порядки та строки передбачені ст. 240, 241 Господарського процесуального кодексу України.

Апеляційна скарга може бути подано учасниками справи у порядку та строки передбаченими ст.256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Вступну та резолютивну частини складено та підписано 02.11.2022. Повний текст рішення складено та підписано 14.11.2022.

Суддя Д.М. Огороднік