Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03.11.2022 м. Івано-ФранківськСправа № 909/27/22
Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Кобецької С. М., секретар судового засідання Гарасимко О.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Першого заступника керівника Івано-Франківської обласної прокуратури,

вул. Грюнвальдська, буд. 11, м. Івано-Франківськ,76018,

в інтересах держави, в особі

Державної екологічної інспекції Карпатського округу,

вул. Академіка Сахарова, 23-А, м.Івано-Франківськ, 76014;

Косівської міської ради,

майдан Незалежності, 11, м.Косів, Івано-Франківська область, 78600;

Космацької сільської ради,

с.Космач, Косівський район, Івано-Франківська область, 78640;

до відповідача: Державного підприємства "Кутське лісове господарство",

вул. Січових Стрільців, буд.1, смт. Яблунів, Косівський район,

Івано-Франківська область, 78630;

про відшкодування шкоди заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 599 004, 80грн,

за участю:

від прокуратури: Чернописька Г.О.

від позивача Державної екологічної інспекції Карпатського округу: Голубчак Н.В.

ВСТАНОВИВ:

Перший заступник керівника Івано-Франківської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу, Косівської міської ради, Космацької сільської ради звернувся до Господарського суду Івано-Франківської області з позовом до Державного підприємства "Кутське лісове господарство" про відшкодування шкоди заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 599 004, 80грн.

Ухвалою Господарського суду Івано-Франківської області від 25.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі.

Прокурор в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, обґрунтовує їх порушенням відповідачем вимог природоохоронного законодавства в галузі охорони, захисту, використання та відтворення лісів, що полягає у незаконній рубці на території Космацького та Кутського лісництв ДП "Кутське лісове господарство" сироростучих та сухостійних дерев, чим спричинено шкоду навколишньому природному середовищу на загальну суму 599 004, 80грн, що зафіксовано в акті №240 від 16.07.2021, складеному за результатами проведення планового заходу (контролю) з розрахунком розміру шкоди, актах раптової ревізії №5 від 12.07.2021, №3 від 23.09.2021, висновку експерта №2092/21-28/2110-2112/21-28 від 11.10.2021 за результатами проведеної інженерно-екологічної експертизи. Тому, прокурор просить суд захистити порушене відповідачем право держави шляхом стягнення в судовому порядку 599 004, 80грн. Позовні вимоги обґрунтовує приписами статей 13, 16, 66 Конституції України, статей 1, 17, 19, 63, 64, 86, 100, 105, 107 Лісового кодексу України, статей 1, 5, 41, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", статей 1166, 1172 Цивільного кодексу України, статті 222 Господарського кодексу України.

Представник позивача - Державної екологічної інспекції Карпатського округу в судовому засіданні підтримав доводи прокурора. Просить суд задовольнити позов в повному обсязі.

Представники позивачів Косівської міської ради, Космацької сільської ради в судове засідання не з"явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи були належним чином повідомлені ухвалою суду від 06.10.2022. При цьому, адресували суду клопотання вх№6179/22 від 25.05.2022, вх№10046/22 від 05.08.2022, в яких позовні вимоги підтримують та просять суд розглянути спір без їх участі.

Представник відповідача в судове засідання не з"явився, про причини неявки суду не повідомив, хоча про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений ухвалою суду від 06.10.2022, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення від 19.10.2022. Будь-яких заперечень в спростування заявлених позовних вимог відповідач суду не подав. Разом з тим, представник відповідача - адвокат Т.В.Санджаровська (ордер серія АІ №1275995 від 06.09.2022) адресувала клопотання вх№13277/22 від 05.10.2022, в якому просить суд повернути позовну заяву без розгляду з огляду на відсутність підстав для звернення прокурора до суду з цим позовом в інтересах держави.

Беручи до уваги: - приписи статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стосовно розгляду спору впродовж розумного строку; - норми частин 1, 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, згідно з якими неявка у судове засідання будь-якого учасника справи, за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті і суд розглядає справу за відсутності такого учасника; - те, що відповідач належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, а позивачі - Косівська міська рада, Космацька сільська рада адресували суду заяви про розгляд спору без їх участі; - те, що явка учасників справи не визнавалась судом обов"язковою; - те, що у суду є всі необхідні матеріали (докази) для вирішення спору по суті - спір вирішується у їх відсутності за матеріалами справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши прокурора та представника позивача -Державної екологічної інспекції Карпатського округу, всебічно та повно з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності всі докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, враховуючи вимоги чинного законодавства, суд вважає позов таким, що підлягає до задоволення в повному обсязі.

Фактичні обставини справи вказують на те, що згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами діяльності відповідача - Державного підприємства "Кутське лісове господарство" є надання допоміжних послуг у лісовому господарстві; лісівництво та інша діяльність у лісовому господарстві; лісозаготівлі.

Повідомленням №04.2-20/2476 від 15.06.2021 (т.1 а.с.38) Державна екологічна інспекція Карпатського округу інформувала відповідача про те, що у період з 05.07.2021 по 16.07.2021 буде проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів структурними підрозділами Державного підприємства "Кутське лісове господарство".

На підставі наказу щодо здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) №390 від 30.06.2021, направлення на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) №357 від 30.06.2021 (т.1 а.с.39-40), державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Карпатського округу в період з 05.07.2021 по 16.07.2021 проведено позаплановий захід державного нагляду щодо додержання Державним підприємством "Кутське лісове господарство" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Документальною та натурною перевіркою виявлено незаконну рубку у кварталі №9, виділі №22 Космацького лісництва "Кутське лісове господарство": - 28 сироростучих (сухостійних) дерев, з наявними на кореневих лапах затісками і таврами з червоною фарбою, об"ємом 116,64м3,що не були включені в матеріали відведення ділянки в рубку та відповідно у лісорубний квиток; - 6 сироростучих дерев, без наявних на кореневих лапах затісок і тавр з фарбою, об"ємом 10,51м3. Вказані порушення зафіксовано Державною екологічною інспекцією у Івано-Франківській області в акті № 240 від 16.07.2021 (т.1 а.с.41-63) з відомістю №2 обліку пнів незаконно зрубаних дерев на території лісового фонду у кв.9 вид.22 (т.1 а.с.66), підписаному представниками ДП "Кутське лісове господарство" та оперуповноваженим капітаном поліції УСР в Івано-Франківській області. Примірник акта отримано 16.07.2021 головним лісничим ДП "Кутське лісове господарство".

На підставі додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд" №541 від 24.07.2013, у відповідності до розрахунку (т.1 а.с.64) Державною екологічною інспекцією Карпатського округу визначено розмір шкоди, заподіяної незаконною рубкою дерев на території Космацького лісництва ДП "Кутське ЛГ" в розмірі 301 268,00грн.

Крім того, актами раптової ревізії №5 від 12.07.2021, №3 від 23.09.2021, затвердженими ДП "Кутський лісгосп" (т.1. а.с. 86, 88, 89), при проведенні ревізії лісового обходу на території Кутського лісництва ДП "Кутське лісове господарство" (матеріально-відповідальна особа - майстер лісу ОСОБА_1 ) зафіксовано незаконні рубки 14 дерев, об"ємом 14,92 м3; 8 дерев об"ємом 24,90 м3. Акти раптової ревізії скеровано Управлінню стратегічних розслідувань в Івано-Франківській області (т.1. а.с.85).

Висновком експерта №2092/21-28/2110-2112/21-28 від 11.10.2021 (т.1. а.с.93-100) за результатами проведеної інженерно - екологічної експертизи у кримінальному провадженні №000009 встановлено розмір шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки на території кварталу 33, виділу № 4 Кутського лісництва ДП "Кутське лісове господарство" 21 сироростучого та 1 сухостійного дерев - 297 736,80грн.

Вироком Косівського районного суду Івано-Франківської області від 06.06.2022 у справі №347/2314/21 (кримінальне провадження №000009) ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 367 Кримінального кодексу України. Судом встановлено, що внаслідок неналежного виконання майстром лісу Кутського лісництва ДП "Кутське ЛГ" ОСОБА_1 своїх службових обов"язків, на території ввіреного йому під охорону виділу № 4, кварталу 33, майстерської дільниці №5, у період 18.03.2022 - 23.09.2021, невстановленими досудовим слідством особами здійснено самовільне рубання 20 сироростучих дерев породи смерека, 1 сироростучого дерева породи ялиця біла та 1 сухостійного дерева породи смерека, чим спричинено матеріальну шкоду на суму 297 736,80 грн, що більш ніж у 250 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та є тяжким наслідком.

Позивач - Державна екологічна інспекція Карпатського округу зверталась до відповідача з вимогою №02-1-13/3009 від 21.07.2021 про відшкодування школи, заподіяної внаслідок незаконної рубки дерев. Доказів сплати 599 004,80грн - відповідачем суду не подано.

Предметом судового розгляду є матеріально-правова вимога прокурора в особі позивачів до відповідача про відшкодування шкоди заподіяної лісовому фонду незаконною рубкою дерев в розмірі 599 004,80грн.

Приписами статті 13 Конституції України встановлено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією. Кожний громадянин має право користуватися природними об`єктами права власності народу відповідно до закону. Власність зобов`язує. Власність не повинна використовуватися на шкоду людині і суспільству. Держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності і господарювання, соціальну спрямованість економіки. Усі суб`єкти права власності рівні перед законом.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються, зокрема Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", Лісовим кодексом України, а також іншим законодавчими актами України.

Завданням законодавства про охорону навколишнього природного середовища є регулювання відносин у галузі охорони, використання і відтворення природних ресурсів, забезпечення екологічної безпеки, запобігання і ліквідації негативного впливу господарської та іншої діяльності на навколишнє природне середовище, збереження природних ресурсів, генетичного фонду живої природи, ландшафтів та інших природних комплексів, унікальних територій та природних об`єктів, пов`язаних з історико-культурною спадщиною (стаття 1 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Основним завданням державного регулювання та управління у сфері лісових відносин є забезпечення ефективної охорони, належного захисту, раціонального використання та відтворення лісів (стаття 25 Лісового кодексу України).

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), визначає Закон України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно з статтею 1 цього Закону державний нагляд (контроль) це - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.

Нормою статті 63 Лісового кодексу України обумовлено що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з пунктом 5 частини 1 статті 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб (стаття 86 Лісового кодексу України).

Відповідно до частини 2 статті 19 Лісового кодексу України постійні лісокористувачі зобов`язані зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; створювати сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення.

Пунктом 5 частини 2 статті 105 Лісового кодексу України передбачено, що відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Відповідно до статті 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини. Вказана стаття унормовує загальні підстави для відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов`язань.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. При цьому, юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина.

Дослідивши усі обставини справи та надавши оцінку зібраним у справі доказам, судом встановлено порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства, що полягає у допущенні незаконної вирубки дерев, що підтверджено перед судом документальними доказами, а саме: - актом №240 від 16.07.2021, складеним за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання Державним підприємством "Кутське лісове господарство" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів з розрахунком розміру шкоди, проведеним у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд" №541 від 24.07.2013; - актами раптової ревізії №5 від 12.07.2021, №3 від 23.09.2021; - висновком експерта №2092/21-28/2110-2112/21-28 від 11.10.2021 за результатами проведеної інженерно - екологічної експертизи у кримінальному провадженні №000009; - вироком Косівського районного суду Івано-Франківської області від 06.06.2022 у справі №347/2314/21, який набрав законної сили та обов`язковим для господарського суду в питанні, чи мали місце дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою, в розумінні частини 6 статті 75 Господарського процесуального кодексу України.

Слід зазначити, що правилами статті 21 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" надано право суб`єкту господарювання звернутися до відповідного центрального органу виконавчої влади або до суду щодо оскарження рішень органів державного нагляду (контролю). Доказів оскарження акту №240 від 16.07.2021, складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю), як і дій Державної екологічної інспекції Карпатського округу при здійсненні державного нагляду (контролю) - відповідачем суду не подано.

За таких обставин в цьому спірному випадку в наявності усі елементи складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправна бездіяльність відповідача, яка полягає у допущенні незаконної вирубки лісу; безпосереднього причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та завданою шкодою, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного та лісового законодавства; розміру самої шкоди.

Одночасно, суд зазначає, що за змістом вище вказаних правових норм Лісового кодексу України організація і забезпечення охорони та захисту лісів, передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема від незаконних рубок і покладається на постійних лісокористувачів. Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконну вирубку дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі шкоди внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу. Цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів, а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності, що полягає у не вчиненні дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках земель лісового фонду.

Судом відхиляються твердження відповідача про відсутність підстав для звернення прокурора до суду з цим позовом в інтересах держави, позаяк згідно з частиною 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до частини 3 статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу (частина 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з частиною 3 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Така ж правова позиція дотримана Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

В цьому спірному випадку, за переконанням суду, прокурором належним чином обґрунтовано перед судом наявність правових підстав звернення до суду з цим позовом - необхідність захисту порушених інтересів держави, що полягає у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, внаслідок незаконної рубки дерев, в значному розмірі - 599 004, 80грн; - доведено перед судом невжиття Державною екологічною інспекцією Карпатського округу, Косівською міською радою, Космацькою сільською радою належних заходів спрямованих на стягнення з відповідача в судовому порядку завданої шкоди (Державна екологічна інспекція Карпатського округу обмежилась лише направленням відповідачу вимоги №02-1-13/3009 від 21.07.2021 про відшкодування шкоди); - повідомлено позивачів про звернення до суду з цим позовом (листи №12-122, №12-123, №12-124 від 24.12.2021), як того вимагають приписи частини 4 статті 23 Закон України "Про прокуратуру", а отже твердження відповідача про відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави у цьому спорі - визнаються судом помилковими.

Виходячи з аналізу вище викладеного та правових норм, визначених Господарським процесуальним кодексом України, Конституцією України, рішення господарського суду повинно прийматись у цілковитій відповідності з нормами матеріального, процесуального права та фактичними обставинами справи, достовірно встановленими судом, і не може ґрунтуватись на припущеннях.

Алгоритм та порядок встановлення фактичних обставин кожної конкретної справи не є типовим та залежить, насамперед, від позиції сторін спору, а також доводів і заперечень, якими вони обґрунтовують свою позицію. Всі юридично значущі факти, які складають предмет доказування, що формується, виходячи з підстав вимог і заперечень сторін та норм матеріального права. Підстави вимог і заперечення осіб, які беруть участь у справі, конкретизують предмет доказування у справі, який може змінюватися в процесі її розгляду. Така ж правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Верховного Суду від 05.07.2019 у справі №910/4994/18.

З огляду на вимоги частин 1,3 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Обов`язок із доказування слід розуміти, як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України).

Згідно з частиною 1 статті 76, частиною 1 статті 77 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Належність доказів - це спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування. Допустимість доказів означає, що у випадках, передбачених нормами матеріального права, певні обставини повинні підтверджуватися певними засобами доказування або певні обставини не можуть підтверджуватися певними засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування (частина 1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України).

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили (частини 1, 2 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи приписи статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покласти на відповідача.

Керуючись статтею 1291 Конституції України, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950, статтями 73-79, 86, 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

позов першого заступника керівника Івано-Франківської обласної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції Карпатського округу, Косівської міської ради, Космацької сільської ради звернувся до Господарського суду Івано-Франківської області з позовом до Державного підприємства "Кутське лісове господарство" про відшкодування шкоди заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в сумі 599 004, 80грн - задовольнити.

Стягнути з Державного підприємства "Кутське лісове господарство", вул. Січових Стрільців, буд.1, смт. Яблунів, Косівський район, Івано-Франківська область, 78630 (ідентифікаційний код 20562608) 297 736,80 грн - шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу, шляхом перерахування коштів на рахунок фонду охорони навколишнього природного середовища Косівської міської територіальної громади (р/р UA0009644, отримувач: ГУК в Ів.-Фр.обл./ТГ Косів/24062100, , банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.) на території якої вчинено правопорушення.

Стягнути з Державного підприємства "Кутське лісове господарство", вул. Січових Стрільців, буд.1, смт. Яблунів, Косівський район, Івано-Франківська область, 78630 (ідентифікаційний код 20562608) 301 268,00 грн - шкоди заподіяної навколишньому природному середовищу, шляхом перерахування коштів на рахунок фонду охорони навколишнього природного середовища Космацької сільської територіальної громади (р/р UA0009570, отримувач: ГУК в Ів.-Фр.обл./ТГ Космач/24062100, , банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.) на території якої вчинено правопорушення.

Стягнути з Державного підприємства "Кутське лісове господарство", вул. Січових Стрільців, буд.1, смт. Яблунів, Косівський район, Івано-Франківська область, 78630 (ідентифікаційний код 20562608) на користь Івано-Франківської обласної прокуратури, вул.Грюнвальдська, 11, м. Івано-Франківськ, 76018 (ідентифікаційний код 03530483, рахунок (IBAN) UA 0003924 в ДКС України м.Київ, МФО 820172) 8 985,07грн - судового збору.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне рішення складено 14.11.2022

Суддя С.Кобецька