ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"30" серпня 2022 р. м. Київ Справа № 911/168/22

Розглянувши матеріали справи за позовом Першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади та Комунального некомерційного підприємства Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Віп-Штукатур»

прo стягнення 37 638,00 грн.

Суддя А.Ю. Кошик

При секретарі судового засіданні Фроль В.В.

За участю представників:

прокуратури: Галась О.М.

позивача1: не з`явився

позивача2: не з`явився

відповідача: не з`явився

Обставини справи:

Господарським судом Київської області розглядається справа за позовом Першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади (надалі позивач1) та Комунального некомерційного підприємства Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади (надалі позивач2) до Товариства з обмеженою відповідальністю «Віп-Штукатур» (надалі відповідач) прo стягнення 37 638,00 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 04.02.2022 року відкрито провадження у справі № 911/168/22 за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 22.02.2022 року.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 22.02.2022 року підготовче засідання відкладено на 24.03.2022 року.

До канцелярії Господарського суду Київської області 21.04.2022 року від прокуратури надійшло клопотання № 50/4-89вих22 від 02.03.2022 року про долучення доказів.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.04.2022 року повідомлено учасників справи, що судове засідання, призначене на 24.03.2022 року, не відбулося. Підготовче засідання у справі № 911/168/22 призначено на 24.05.2022 року.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.05.2022 року підготовче засідання відкладено на 14.06.2022 року.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.06.2022 року закрито підготовче провадження у справі № 911/168/22 та призначено справу до судового розгляду по суті на 16.08.2022 року.

У судовому засіданні 16.08.2022 року представник прокуратури позовні вимоги підтримав. Позивачі та відповідач у судове засідання 16.08.2022 року не з`явилися. Розгляд справи відкладався на 30.08.2022 року.

Відповідно до ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 233 Господарського процесуального кодексу України суди ухвалюють рішення, постанови іменем України негайно після закінчення судового розгляду. Рішення та постанови приймаються, складаються і підписуються в нарадчій кімнаті складом суду, який розглянув справу.

Відповідно до ч. 1 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України рішення суду проголошується у судовому засіданні, яким завершується розгляд справи, публічно, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд може проголосити лише вступну та резолютивну частини рішення.

У зв`язку з чим, в судовому засіданні 30.08.2022 року судом закінчено розгляд справи та за результатами оцінки поданих сторонами доказів, у нарадчій кімнаті, прийнято рішення.

Розглянувши матеріали справи, дослідивши надані докази та оцінивши їх в сукупності, суд ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з викладених у позові обставин, Звенигородською окружною прокуратурою в ході реалізації конституційної функції представництва інтересів держави в суді в порядку ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» опрацьовано систему публічних закупівель Prozorro та встановлено, що Комунальним некомерційним підприємством «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги» Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади (позивач 2, Замовник, КНП «Шполянський ЦПМСД») розміщено у системі Prozorro оголошення № UA-2020-01-08-001908-с про проведення відкритих торгів на закупівлю бензину з використанням скетч-карток/талонів через мережу АЗС.

До участі у даній закупівлі пропозиції подали чотири учасники, а саме: ТОВ «ФЕСТ МОУШЕН ГРУП», TOB «ІНВЕСТ ЕНЕРГО ТРЕЙДІНГ», ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ», ТОВ «СОЛВІНГ СІСТЕМС». Критерієм вибору переможця Замовником встановлено ціну.

Виходячи зі змісту ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на момент виникнення правовідносин) ціна договору про закупівлю формується за результатами проведення аукціону. При цьому електронний аукціон полягає в повторювальному процесі пониження цін або приведених цін з урахуванням показників інших критеріїв оцінки за математичною формулою, визначеною в методиці оцінки, що проводиться у три етапи в інтерактивному режимі реального часу.

Початковими цінами на старті аукціону, який відбувся 24.01.2020 року, учасниками зазначені наступні суми:

ТОВ «ФЕСТ МОУШЕН ГРУП» - 421 998,00 грн.;

ТОВ «ІНВЕСТ ЕНЕРГО ТРЕЙДІНГ» - 435 114,00 грн.;

ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ» - 426 050,00 грн.;

ТОВ «СОЛВІНГ СІСТЕМС» - 522 120,00 грн.

В ході аукціону учасники змагались шляхом поетапного зниження ціни, а тому в результаті учасниками зменшено цінові пропозиції до наступних показників:

ТОВ «ФЕСТ МОУШЕН ГРУП» - 412 890,00 грн;

ТОВ «ІНВЕСТ ЕНЕРГО ТРЕЙДІНГ» - 420 828,00 грн;

ТОВ «ЛІВАЙН ТОРГ» - 426 050,00 грн;

ТОВ «СОЛВІНГ СІСТЕМС» - 522 120,00 грн.

Таким чином, найнижчу цінову пропозицію надало ТОВ «ФЕСТ МОУШЕН ГРУП».

Згідно з протоколом засідання тендерного комітету від 29.01.2020 року № 10 переможцем закупівлі № UA-2020-01-08-001908-с визначено пропозицію учасника ТОВ «ФЕСТ МОУШЕН ГРУП» та прийнято рішення про намір укласти договір.

Між КНП «Шполянський ЦПМСД» та ТОВ «ФЕСТ МОУШЕН ГРУП» (Учасник, Постачальник (), правонаступником якого відповідно до інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань є Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІП-ШТУКАТУР» (, ТОВ «ВІП- ШТУКАТУР», відповідач, Постачальник), 17.02.2020 року укладено Договір № 42 (далі - Договір).

Відповідно до п. 1.1 зазначеного Договору Учасник зобов`язується протягом 2020 року та відповідно до умов, зазначених у Договорі, передати Замовнику товар на АЗС Учасника з використанням скретч-карток/талонів (бланків-дозволів внутрішнього обігу на відпуск Товару), а Замовник зобов`язується приймати у власність товар та повністю оплачувати його вартість (ціну) в порядку та на умовах, визначених в цьому договорі.

Найменування, номенклатура, асортимент та ціна товару наведені в специфікації (додаток № 1) до даного Договору. Код товару за ДК 021:2015 - 09130000-9 - Нафта і дистиляти (п. 1.2 Договору).

Згідно з додатком № 1 до Договору - специфікацією Постачальник мав передати Замовнику товар: бензин А-95 - 700 л вартістю 23,10 грн за 1 л на загальну суму 16170,00 грн.; бензин А-92 - 17400 л вартістю 22,80 грн за 1 л на загальну суму 396720,0 грн.

Загальна ціна Договору відповідно до специфікації та п. 4.1 Договору становить 412890,00 грн. з ПДВ, у тому числі ПДВ - 68815,00 грн.

Статтею 36 Закону України «Про публічні закупівлі» визначені основні вимоги до договору про закупівлі, зокрема, частиною 4 встановлено, що умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі (п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону).

Пунктом 4.2 Договору передбачено, що ціна договору може бути зменшена за взаємною згодою сторін. Замовник здійснює закупівлю в залежності від виробничої необхідності Замовника та реального фінансування.

Сторони дійшли згоди, що Учасник здійснює відпуск товару, а Замовник зобов`язується приймати у власність та оплачувати вартість товару по ціні, яка встановлена Учасником та визначена в специфікації до даного Договору (п. 4.3 Договору).

Умови цього Договору не можуть змінюватися після його підписання до належного виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі (п. 4.4), крім випадків:

- зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків Замовника (п. 4.4.1);

- зміни ціни за одиницю товару не більше як на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в п. 4.1 договору, за умови документального підтвердження (п. 4.4.2);

- покращення якості товару за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної у п. 4.1 Договору (п. 4.4.3);

- зміни умов у зв`язку із застосуванням положень п. 4.6 Договору (п. 4.4.4);

- узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни якості товару) (п. 4.4.5);

- зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок (п. 4.4.6);

- зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових коригувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в Договорі по закупівлю порядку зміни ціни (п. 4.4.7).

У подальшому між сторонами укладено Додаткову угоду № 1 до Договору про закупівлю від 17.02.2020 року № 42, якою внесено зміни до п. XV Договору в частині зміни реквізитів замовника.

Після чого, сторонами було укладено Додаткову угоду № 2 від 24.02.2020 року до Договору про закупівлю від 17.02.2020 року № 42, відповідно до змісту якої сторонами змінено та викладено в новій редакції пункт 4.1 Договору: « 4.1. Загальна ціна Договору становить 412772,60 грн. з ПДВ. У тому числі ПДВ 68795,43 грн.».

Крім цього, зміни внесені до додатку 1 до Договору від 17.02.2020 року № 42, а саме - відповідно до специфікації підлягає поставці товар: бензин А-95 - 700 л вартістю 25,38 грн за 1 л на загальну суму 17556,00 грн.; бензин А-92 - 15570 л вартістю 25,08 грн за 1 л на загальну суму 395166,60 грн.

Таким чином, загальна ціна Договору відповідно до нової редакції специфікації та п. 4.1 Договору становить 412772,60 грн. з ПДВ, у тому числі ПДВ 68795,43 грн.

Також, указаною додатковою угодою залишено незмінною кількість літрів бензину А-95, що підлягає поставці замовнику, водночас, зменшено кількість бензину А-92 - 15570 л, що на 1830 л менше від обсягу, що передбачався за Договором.

При цьому, в обгрунтування необхідності внесення змін до Договору ТОВ «ФЕСТ МОУШН ГРУП» надало замовнику експертний висновок Запорізької торгово-промислової палати від 18.02.2020 року, у якому на замовлення відповідача наведено середню ринкову вартість бензину марок А-95 та А-92, дизельного палива та газу автомобільного в мережах заправок «WOG», «ОККО», «Сокар» та «Авіас» станом на 17.02.2020 року.

Згідно з роз`ясненням Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 27.10.2016 року №3302-06/34307-06 встановлено, що згідно з п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» істотні умови договору не можуть змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами у повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10% у разі коливання ціни такого товару на ринку.

Водночас, внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

Поряд із цим, відповідно до Положення про Державну службу статистики України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.09.2014 року №481, Держстат України є спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади в галузі статистики, одним з основних завдань якого є реалізація державної політики у сфері статистики. Держстат України відповідно до покладених на нього завдань, зокрема організовує і проводить статистичні спостереження за соціально-економічними та демографічними явищами і процесами, екологічною ситуацією в Україні та її регіонах шляхом збирання форм державної статистичної звітності та проведення спеціально організованих статистичних спостережень.

Утім, перелік органів, установ та організацій, які уповноважені надавати відповідну інформацію щодо коливання ціни товару на ринку не є вичерпним.

Таким чином, експертний висновок Запорізької торгово-промислової палати від 18.02.2020 року можна вважати таким, що виданий органом, уповноваженим надавати інформацію щодо коливання ціни на ринку.

В подальшому, 02.03.2020 року між сторонами правочину, на підставі ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» укладено ще одну додаткову угоду до Договору - Додаткову угоду № 3, відповідно до якої сторонами змінено та викладено в новій редакції пункт 4.1 Договору: « 4.1. Загальна ціна Договору становить 412758,60 грн з ПДВ, у тому числі ПДВ 68793,00 грн.».

Крім цього, зміни внесені до додатку 1 до Договору від 17.02.2020 року № 42, а саме - відповідно до специфікації підлягає поставці товар: бензин А-95 - 640 л вартістю 25,38 грн за 1 л на загальну суму 16243,20 грн; бензин А-92 - 15810 л вартістю 25,08 грн за 1 л на загальну суму 396514,80 грн.

Таким чином, загальна ціна Договору відповідно до нової редакції специфікації та п. 4.1 Договору становить 412758,00 грн. з ПДВ, у тому числі ПДВ 68793,00 грн.

Крім цього, указаною додатковою угодою зменшено кількість літрів бензину А-95, що підлягає поставці замовнику, з 700 л до 640 л (тобто на 60 л), а також зменшено у порівнянні з первинним Договором від 17.02.2020 року № 42 кількість бензину А-92 до 15810 л (тобто на 1590 л).

За даними веб-порталів використання публічних коштів Spending та e-data КНП «Шполянський ЦПМСД» оплачено бензин двома видатковими накладними:

1) від 02.03.2020 року № 235 на суму 114666,60 грн. за 170 л бензину А-95 та за 4400 л бензину А-92 (ціна бензину А-95 за 1 л - 25,38 грн. та бензину А-92 за 1 л 25,8 грн.);

2) від 06.04.2020 року № 331 на суму 298091,40 грн. за 470 л бензину А-95 та за 11410 л бензину А-92 (ціна бензину А-95 за 1 л - 25,38 грн. та бензину А-92 за 1 л 25,8 грн.).

Отже, ціна за 1 л бензину, оплаченого КНП «Шполянський ЦПМСД», однакова за обома накладними.

При цьому, обидві Додаткові угоди №№ 2, 3 укладені на підставі одного і того ж експертного висновку Запорізької торгово-промислової палати від 18.02.2020 року № ОИ-5855.

Таким чином, в порівнянні з первісною редакцією Договору, укладеного за наслідками проведення публічних закупівель, яким було передбачено придбання: бензину А-95 - 700 л вартістю 23,10 грн за 1 л на загальну суму 16170,00 грн.; бензину А-92 - 17400 л вартістю 22,80 грн за 1 л на загальну суму 396720,00 грн. Всього на суму 412890,00 грн. з ПДВ.

За Додатковою угодою №3 зменшено кількість літрів бензину А-95, що підлягає поставці замовнику, з 700 л до 640 л (тобто на 60 л), а також зменшено у порівнянні з первинним Договором від 17.02.2020 року № 42 кількість бензину А-92 до 15810 л (тобто на 1590 л).

Внесення змін у Договір Додатковими угодами №№ 2, 3 призвело до безпідставної зміни вартості одиниці товару в тому числі через зміну кількості товару в межах тієї ж загальної суми Договору.

Зокрема, за заплановані 412890,00 грн. передбачалось придбання Замовником бензину А-95640 л замість 700 л, бензину А-92 - 15810 л замість 17400 л, що є порушенням законодавства під час укладення Додаткових угод від 24.02.2020 року № 2 та від 02.03.2020 року № 3 до Договору від 17.02.2020 року № 42, зокрема, ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Законом України «Про публічні закупівлі» в редакції, чинній на момент укладення договору, встановлено, що правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади, метою якого є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються, у тому числі, за принципами максимальної економії та ефективності.

Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом (ч. 1 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі»).

У відповідності до ст. 180 Господарського кодексу України (істотні умови господарського договору) зміст господарського договору становлять умови договору, визначені угодою його сторін, спрямованою на встановлення, зміну або припинення господарських зобов`язань, як погоджені сторонами, так і ті, що приймаються ними як обов`язкові умови договору відповідно до законодавства.

Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода. При укладенні господарського договору сторони зобов`язані у будь- якому разі погодити предмет, ціну та строк дії договору.

Метою Закону України «Про публічні закупівлі» є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

В силу вимог ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, зокрема, зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Згідно з ч. 2 ст. 632 Цивільного кодексу України зміна ціни після укладання договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

У абзаці 2 ч. 3 ст. 6 Цивільного кодексу України визначено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.

Отже, Закон України «Про публічні закупівлі» встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 36 Закону, зокрема, за п. 2 ч. 4 наведеної норми - у випадку коливання цін товару на ринку чи то у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10% та не збільшуючи загальну суму договору.

Тобто, неухильним аспектом при застосуванні п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» при збільшенні ціни за одиницю товару є підтвердження (наявність) факту коливання ціни такого товару на ринку.

Отже, сторони у випадку коливання цін на ринку наділені правом вносити зміни до договору щодо ціни товару декілька разів, але не більше, ніж на 10% від ціни за одиницю товару, і такі зміни сторони вносять з урахуванням вже внесених попередніх змін. Тобто, сторони мають право збільшити ціну за одиницю товару не більше, ніж на 10% з урахуванням попередніх змін, однак у випадку коливання цін, тобто з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.

За висновком Верховного Суду метою регулювання, передбаченого ст. 36 Закону «Про публічні закупівлі», а саме - закріплення можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника (постанова Об`єднаної палати Верховного Суду від 18.06.2021 року у справі № 927/491/19).

Так, ст. 652 Цивільного кодексу України передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону «Про публічні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд вважає, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначеної в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі» одним з принципів публічних закупівель є максимальна економія та ефективність. З цього випливає, що ініціативу щодо збільшення ціни за одиницю товару та надання документального підтвердження коливання ціни товару на ринку має виявляти саме контрагент за договором про закупівлю, а не замовник.

Як вбачається зі змісту норми п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» документ, який передає постачальник на підтвердження коливання ціни на ринку товару ініціюючи зміну істотних умов договору про закупівлю товару, має підтвердити саме зміну (коливання) ціни на ринку, тобто містити інформацію про попередню ціну і про ціну станом на певну дату.

Резюмуючи викладене, підтвердження факту коливання ціни на товар, у документі, який видає компетентна організація, має бути зазначена діюча ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників коливання цін, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження.

Такі висновки відповідають подібним правовим позиціям, викладеним в постановах Верховного Суду від 16.04.2019 рокуиу справі № 915/346/18, від 23.01.2020 року у справі №907/788/18, від 21.03.2019 року у справі № 912/898/18, від 12.09.2019 року у справі №915/1868/18, від 25.06.2019 року у справі № 913/308/18.

Таким чином, сторони у випадку коливання цін на ринку (як в бік зменшення, так і в бік збільшення ціни) наділені правом вносити зміни до ціни товару декілька разів, але не більше, ніж на 10 % від ціни за одиницю товару, і такі зміни сторони вносять з урахуванням вже внесених попередніх змін. Для внесення змін до умов договору щодо ціни товару визначальним є не просто коливання ціни, а й те, що таке коливання сторонами не було враховано попередніми змінами. Існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинно бути доведеним, документально підтвердженим. Тобто відповідні документи, що підтверджують коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.

Згідно зі ст. 37 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог частини четвертої статті 36 цього Закону.

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю - це договір, що укладається між замовником і учасником торгів за результатами проведення процедури закупівлі та передбачає надання послуг, виконання робіт або набуття права власності на товари.

У ч. 1 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених Законом України «Про публічні закупівлі».

За приписами ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі тощо.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація має містити проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Відповідно до ч. 1 ст. 651 Цивільного кодексу України зміна договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Закон України «Про публічні закупівлі» встановлює чіткі критерії, за яких можлива зміна істотних умов договору.

Отже, зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов:

- відбувається за згодою сторін;

- порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації);

- підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником);

- ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10%;

- загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

Кожна сторона договору має добросовісно користуватися наданими їй правами, не допускати зловживання правом, його використання на шкоду іншим особам (ст. 13 ЦК).

Будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки.

Законодавство про публічні закупівлі встановлює спеціальний порядок зміни істотних умов договору, укладеного на відкритих торгах.

Згідно з Додатковою угодою від 24.02.2020 року № 2 піднято ціну за літр бензину А-95 та А-92, а також одночасно зменшено обсяги поставки бензину А-92. Обсяги поставки бензину А-95 залишено без змін.

Додатковою угодою від 02.03.2020 року № 3 ціни палива за літр залишено без змін у порівнянні з додатковою угодою № 2, однак внесено зміни щодо обсягів поставки наступним чином: зменшено обсяг поставки бензину А-95 до 640 л та збільшено у порівнянні з додатковою угодою № 2 обсяг поставки бензину А-92 до 15810 л, що однак є меншим від первинного договору, який передбачав поставку 17400 л бензину А-92.

Таким чином, внаслідок укладення Додаткових угод від 24.02.2020 року № 2 та від 02.03.2020 року № 3 збільшено ціну за бензин А-95 на 2,28 грн за 1 л та зменшено обсяг поставки на 60 л. Також збільшено ціну за одиницю бензину А-92 на 2,28 грн за 1 л та зменшено обсяг поставки на 60 л.

Звенигородською окружною прокуратурою на адресу КП «Шполянський ЦПМСД» надіслано запит від 30.11.2021 року № 50-2011вих21 про надання документів, на підставі яких внесені зміни до договору від 17.02.2020 року № 42.

КНП «Шполянський ЦПМСД» 06.12.2021 року за № 514 надано відповідь на запит прокурора та долучено до неї пакет документів щодо зазначеної закупівлі, у тому числі експертний висновок Запорізької торгово-промислової палати від 18.02.2020 року № ОИ-5855.

Зазначений висновок не містить інформації щодо цін станом на день укладення Додаткових угод від 24.02.2020 року та 02.03.2020 року, а лише констатує ціну бензину станом на 17.02.2020 року, тобто на день укладення договору.

Разом з тим, згідно з інформацією, розміщеною у повідомленні Державної служби статистики України від 11.04.2020 року, індекс споживчих цін у березні 2020 року щодо лютого 2020 року на паливо та мастила становив 98,3%.

Також, на сайті Державної служби статистики розміщено експрес випуск від 09.04.2020 року, де вказані зміни споживчих цін на товари та послуги в порівнянні березня 2020 року до лютого 2020 року та зазначено, що ціни на паливо та мастила знизились на 1,7 %.

Згідно з даними, наведеними Державною службою статистики України на запит прокуратури у листі від 06.12.2021 року № 09.5-05/389-21 встановлено, що по Черкаській області у лютому 2020 року середня споживча ціна на бензин марки А-92 становила 24,88 грн. за 1 л, у березні - 24,61 грн., у квітні - 21,89 грн. за 1 л, індекс споживчих цін відповідно становив у лютому 98,4 %, у березні 98,9%, у квітні - 88,9 %.

Крім цього, по Черкаській області у лютому 2020 року середня споживча ціна на бензин марки А-95 становила 26,22 грн. за 1 л, у березні - 25,91 грн. за 1 л, у квітні - 23,36 грн., індекс споживчих цін відповідно становив у лютому 98,7 %, у березні - 98,8 %, у квітні - 90,2 %.

Водночас, Державною службою статистики України індекси споживчих цін розраховуються в цілому на місяць, а не на конкретні дати. Тому, з метою встановлення рівня ринкових цін на дату укладення договору, тобто на 17.02.2020 року та на дату внесення змін - 24.02.2020 року та 02.03.2020 року, з урахуванням визначених дат поставки у специфікації, тобто 02.03.2020 року та 06.04.2020 року, Звенигородською окружною прокуратурою отримано інформацію про ціни по Черкаській області від Черкаської торгово-промислової палати від 09.12.2021 року № 208/01.3-3, у якій Черкаська ТПП наводить наявні наступні дані, отримані з різних доступних джерел:

Щодо цін на бензин А-92, станом на 17.02.2020 року найнижча вартість 23,49 грн/л, найвища - 27,79 грн/л, середня - 25,64 грн/л; станом на 24.02.2020 року найнижча вартість 23,49 грн/л, найвища - 27,79 грн/л, середня - 25,64 грн/л; станом на 02.03.2020 року найнижча вартість 23,49 грн/л, найвища - 27,79 грн/л, середня - 25,64 грн/л; станом на 06.04.2020 найнижча вартість 23,49 грн/л, найвища - 27,79 грн/л, середня - 25,64 грн/л.

Щодо цін на бензин А-95: станом на 17.02.2020 року найнижча вартість 24,49 грн/л, найвища - 28,79 грн/л, середня - 26,64 грн/л; станом на 24.02.2020 року найнижча вартість 24,49 грн/л, найвища - 28,79 грн/л, середня - 26,64 грн/л; станом на 02.03.2020 року найнижча вартість 24,49 грн/л, найвища - 28,79 грн/л, середня - 26,64 грн/л; станом на 06.04.2020 року найнижча вартість бензину А-95 складала 24,49 грн/л, найвища - 28,79 грн/л, середня - 26,64 грн/л.

При цьому, у листі Черкаська торгово-промислова палата повідомила, що на запити державних органів остання може надавати інформацію, яка є в наявності в довідково-архівному фонді Черкаської ТПП.

Згідно із Законом України «Про торгово-промислові палати в Україні» Черкаська ТПП є недержавною організацією і здійснює пошук цінової інформації на товари на платній основі на підставі та у відповідності із завданням, зазначеним в письмових заявках замовників.

Натомість, експертний висновок Запорізької торгово-промислової палати від 18.02.2020 року № ОИ-5855 не містить порівняльного аналізу цін станом на дату укладення правочину та станом на день запропонованих змін, а лише констатує ринкову ціну станом на 17.02.2020 року, тобто на день укладення договору № 42.

Також, з інформації ДП «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків» від 07.12.2021 року № 122/2344-Л на ринку Черкаської області щодо цін на бензин А-92 починаючи з найнижчої вартості грн/л станом на 17.02.2020 року момент укладення Договору - 23,25 грн/л, вбачається незначне коливання ціни і в сторону зменшення (20,99 грн/л станом на 06.04.2020) та незначного збільшення (23,25 грн/л станом на 24.02.2020 та 23,25 грн/л станом на 24.02.2020); щодо цін на бензин А-95 починаючи з найнижчої вартості грн/л станом на 17.02.2020 року момент укладення Договору - 24,29 грн/л, вбачається незначне коливання ціни в сторону зменшення (24,19 грн/л станом на 02.03.2020 року та 22,89 грн/л станом на 06.04.2020).

Вищенаведена інформація вказує, що на ринку пального в період з дати укладення Договору, тобто з 17.02.2020 року до дати внесення змін 24.02.2020 року та 02.03.2020 року існувала тенденція зменшення ціни, тому підстави для застосування п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» під час укладення Додаткових угод від 24.02.2020 року № 2 та від 02.03.2020 року № 3 до Договору від 17.02.2020 року № 42 та підняття ціни за одиницю товару зі зменшенням його загальної кількості у сторін правочину були відсутні.

Крім того, суд звертає увагу, що виходячи з наявної інформації щодо цін на пальне в період з дати укладення Договору та протягом його виконання, зокрема, по території місцезнаходження Замовника Черкаській області, запропонована відповідачем у тендерній пропозиції вартість була нижчою навіть виходячи з найнижчої вартості грн/л палива в регіоні. Наведене може свідчити про свідоме заниження ціни тендерної пропозиції з метою зайняття вигідної конкурсної позиції, та наміри коригування ціни в майбутньому.

Аналізуючи наведене, ціна товару у тендерній пропозиції відповідача під час проведення позивачем 2 закупівлі № UА-2020-01-08-001908-С могла бути усвідомлено занижена для отримання замовлення, а після укладення договору приведена у відповідність із ринковою. В такому випадку додаткові угоди щодо зміни ціни договору спотворюють результати торгів та нівелюють економію, яку було отримано під час підписання Договору, а також призводять до зменшення фактичного постачання запланованого обсягу продукції.

Описана вище можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісної конкуренції та зловживань робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що також є очевидним порушенням принципів процедури закупівлі, встановленим преамбулою та ст. 3 Закону України «Про публічні закупівлі», якою передбачено принципи здійснення публічних закупівель: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Аналогічний висновок здійснено Верховним Судом у постановах від 23.01.2020 року у справі № 907/788/18, від 12.09.2019 року у справі № 915/1868/18 та від 25.06.2019 року у справі №913/308/18.

Згідно з висновком, викладеним у п. 134 Постанови Об`єднаної палати Верховного суду від 18.06.2021 року у справі № 927/491/19 постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

З огляду на вищевикладене, враховуючи, що від Державної служби статистики України, ДП «Державний інформаційно-аналітичний центр моніторингу зовнішніх товарних ринків», Черкаської торгово-промислової палати, а також за даними сайту https://minfin.com.ua отримано інформацію, що підтверджує зменшення ціни на бензин А-92 та А-95 як по Україні так і по Черкаській області в період з 17.02.2020 року до 06.04.2020 року, тому Додаткові угоди від 24.02.2020 року № 2 та від 02.03.2020 року № 3 до Договору від 17.02.2020 року №42 укладені з порушенням п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на момент виникнення спірних правовідносин), а отже укладені за відсутності визначених на те законодавчих підстав.

Таким чином, вказані додаткові угоди є нікчемними в силу положень ст. 37 Закону України «Про публічні закупівлі» в редакції на момент виникнення спірних правовідносин.

До аналогічних обстави Верховний Суд дійшов висновку про наявність порушення інтересів держави у разі безпідставного укладення додаткових угод про збільшення ціни за одиницю товару при закупівлі товарів для дітей за кошти бюджетів різних рівнів у постановах від 13.10.2020 року у справі № 912/1580/18, від 18.08.2020 року у справі № 913/151/19, від 12.02.2020 року у справі № 913/166/19, від 23.01.2020 року у справі №907/788/18, від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18, від 25.06.2019 у справі № 913/308/18, від 16.04.2019 у справі № 915/346/18, від 21.03.2019 у справі № 912/898/18, від 15.03.2018 у справі № 910/4474/17.

Статтею 204 Цивільного кодексу України визначено, що правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до ч. 1 ст. 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно з ч. 2 ст. 215 Цивільного кодексу України недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Аналогічний спосіб захисту щодо нікчемності додаткових угод до договору про закупівлю в силу їх укладення в порушення вимог ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» (без документального підтвердження коливання ціни на ринку) визначений як правильний в постанові Касаційного господарського суду Верховного суду від 03.12.2020 року у справі № 909/703/19.

За приписами частини 1 ст. 236 Цивільного кодексу України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Відповідно до вимог ст. 216 Цивільного кодексу України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.

У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

Правові наслідки недійсності нікчемного правочину, які встановлені законом, не можуть змінюватися за домовленістю сторін. Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи.

Отже, нікчемний правочин є недійсним через невідповідність його вимогам закону та не потребує визнання його таким судом.

Частиною 2 ст. 712 Цивільного кодексу України передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 Цивільного кодексу України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 Цивільного кодексу України визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 Цивільного кодексу України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК (правова позиція Об`єднаної палати Верховного Суду, викладена у постанові від 18.06.2021 року у справі № 927/491/19).

Тобто сторонами, всупереч інтересам держави, без будь-яких належних на те підстав, без жодного належно обґрунтованого документального підтвердження щодо підвищення ціни на паливо, в порушення норм Закону України «Про публічні закупівлі» та положень укладеного договору, укладено додаткові угоди згідно яких зменшено обсяги придбання палива, при цьому збільшено ціну за одиницю товару, що в свою чергу не відповідає вимогам тендерної документації.

Як вказано вище, 02.03.2020 року та 06.04.2020 року КНП «Шполянськи ЦПМСД» на рахунок відповідача перераховано коштів на загальну суму 412758 грн., з яких: за бензин А-92 - 396514,80 грн. та за бензин А-95 - 16243,20 грн.

Кількість бензину А-95, яка була поставлена у вказаний період за видатковими накладними від 02.03.2020 року та від 06.04.2020 року становить 15810 л (11410 л + 4400 л), а бензину А-92 - 640 л (470 л + 170 л).

Згідно з указаними видатковими накладними бензину А-92 всього закуплено на 396514,80 грн. (15810 л * 25,08 грн/л = 396514,80 грн.), а бензину А-95 на суму 16243,20 грн. (640 л * 25,38 грн/л = 16243,20 грн.), а всього палива на загальну суму 412758,00 грн.

Враховуючи нікчемність Додаткових угод від 24.02.2020 року № 2 та від 02.03.2020 року № 3 бензин А-92 та А-95 у період з 17.02.2020 року по 06.04.2020 року повинен бути поставлений за ціною, що визначена у Договорі, тобто за ціною 23,10 грн/л за бензин А-95 та 22,80 грн/л за бензин А-92.

За цінами, визначеними у Договорі від 17.02.2020 року № 42, КНП «Шполянський ЦПМСД» було б оплачено наступні суми коштів за фактично поставлену кількість товару: бензину А-95 640 л * 23,10 грн/л = 14784,00 грн; бензину А-92: 15810 л * 22,80 грн/л = 360468,00 грн, а всього на суму 375252,00 грн.

Однак, КНП «Шполянський ЦПМСД» фактично оплачено відповідачу суму 412758,00 грн., що свідчить про недоотримання пального у порівнянні з обсягами, визначеними Договором від 17.02.2020 року № 42 всього: бензину А-95 60 л (700 л - 640 л) на суму 1386,00 грн. (60 л * 23,10 грн/л); бензину А-92 1590 л (17400 л - 15810 л) на суму 36252,00 грн. (1590 л * 22,80 грн/л), всього на загальну суму 37638,00 грн.

Натомість, в разі якби Договір від 17.02.2020 року № 42 виконувався в межах погоджених в ньому та в тендерній документації умов, на фактично сплачену суму КНП «Шполянський ЦПМСД» мав би отримати пальне в первісно погодженому обсязі.

Відповідач в ході розгляду спору відзиву на позов не надав, позовні вимоги не заперечив та не спростував.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що через нікчемність правочинів вартість придбаного КНП «Шполянський ЦПМСД» пального менша ніж фактично оплачено, відповідно до вимог ст. 216 Цивільного кодексу України та п. 1 ч. 1 ст. 37 Закону України «Про публічні закупівлі» відповідні кошти у сумі 37 638,00 грн. вартості недоотриманого пального підлягають стяягненню з відповідача в порядку застосування наслідків недійсності нікчемного правочину (Додаткових угод від 24.02.2020 року № 2 та від 02.03.2020 року № 3).

Згідно з п. 5.3. Статуту комунального некомерційного підприємства «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги» Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади (далі - Статут), джерелами формування майна та коштів підприємства є: комунальне майно, передане підприємству відповідно до рішення про його створення; кошти місцевого бюджету (бюджетні кошти); власні надходження підприємства: кошти від здачі в оренду (зі згоди засновника) майна, закріпленого на праві оперативного управління; кошти та інше майно, одержані від реалізації продукції (робіт, послуг); цільові кошти; кошти, отримані за договорами з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державних фінансових гарантій медичного обслуговування населення; кредити банків; майно, придбане у інших юридичних або фізичних осіб; майно, що надходить безоплатно або у вигляді безповоротної фінансової допомоги чи добровільних благодійних внесків, пожертвувань юридичних і фізичних осіб; надходження коштів на виконання програм соціально-економічного розвитку регіону, програм розвитку медичної галузі; майно та кошти, отримані з інших джерел, не заборонених чинним законодавством України.

При цьому, згідно з п. 7.1. Статуту управління підприємством здійснює Шполянська міська рада об`єднаної територіальної громади, яка затверджує фінансовий план підприємства та контролює його виконання (п. 7.3.3.), здійснює контроль за ефективністю використання майна, що є власністю Шполянської міської об`єднаної територіальної громади та закріплене за підприємством на праві оперативного управління (п. 7.3.6.).

Звенигородською окружною прокуратурою 30.11.2021 року за №50- 2010вих21 скеровано лист на адресу Шполянської міської ради ОТГ, як власника КНП «Шполянський ЦПМСД», у якому повідомлялось про виявлені прокуратурою порушення законодавства під час укладення позивачем 2 додаткових угод до договору від 17.02.2020 року № 42.

Прокурором у запиті викладено суть виявленого порушення з посиланням та фактичні обставини та норми чинного законодавства, а також надано органу місцевого самоврядування строк до 07.12.2021 року відреагувати на стверджуване порушення та повідомити про результати розгляду даного листа.

У відповідь на вказаний запит Шполянська міська рада ОТГ надіслала до прокуратури лист від 03.12.2021 року № 01-31/5628, у якому зазначила, що міською радою розглянуто запит прокуратури. Крім цього, у листі вказано, що Шполянська міська рада не заперечує щодо представництва її інтересів у суді Звенигородською окружною прокуратурою.

Аналогічну відповідь надано міською радою у відповідь на запит прокуратури від 24.12.2021 року № 50-2183вих-21 у листі від 28.12.2021 року № 01-31/5628.

Враховуючи вищевикладене, у зв`язку із неналежним контролем Шполянською міською радою ОТГ діяльності КНП «Шполянський ЦПМСД» щодо використання ним фінансових і матеріальних ресурсів, відсутність намірів щодо вжиття заходів, що спрямовані на поновлення інтересів Шполянської територіальної громади, у Звенигородської окружної прокуратури виникли обґрунтовані підстави щодо звернення до суду із даним позовом в інтересах держави в особі Шполянської міської ради ОТГ, КНП «Шполянський ЦПМСД».

Згідно зі ст. 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ст.73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними у розумінні ч.1 ст. 76 Господарського процесуального кодексу України є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Згідно з ч.2 ст.76 Господарського процесуального кодексу України предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Як визначено ст. 79 Господарського процесуального кодексу України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За наслідками розгляду спору суд дійшов висновку, що позовні вимоги обґрунтовані та доведені, відповідачем не заперечені та не спростовані, тому підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України понесені прокуратурою витрат на сплату судового збору покладаються на відповідача в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 73, 74, 79, 129, 233, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги Першого заступника керівника Звенигородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади та Комунального некомерційного підприємства Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади до Товариства з обмеженою відповідальністю «Віп-Штукатур» прo стягнення 37 638,00 грн. задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Віп-Штукатур» (08130, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Черкаська, 26, ) на користь Комунального підприємства «Шполянський центр первинної медико-санітарної допомоги» Шполянської міської ради об`єднаної територіальної громади (20603, Черкаська обл., Звенигородський р-н, м. Шпола, вул. Лозуватська, 59, ) 37 638,00 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Віп-Штукатур» (08130, Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Черкаська, 26, ) на користь Черкаської обласної прокуратури () 2270,00 грн. витрат по сплаті судового збору.

4. Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили.

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 241 Господарського процесуального кодексу України після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду. Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку відповідно до ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.Ю. Кошик

повний текст рішення складено 17.11.2022 року