ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

14 листопада 2022 рокуСправа № 912/1548/22

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Кабакова В.Г., розглянувши матеріали заяви від 27.10.2022 ОСОБА_1 , ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ,

про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Господарського суду Кіровоградської області через систему "Електронний суд" із заявою на підставі ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства з вимогою відкрити провадження з приводу банкрутства фізичної особи, де вказано, боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців.

Суддя Господарського суду Кіровоградської області ухвалою від 01.11.2022 залишив без руху заяву від 27.10.2022 ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця та встановив строк, який не перевищує десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху, для усунення недоліків заяви надавши суду:

- інформацію, визначену у п. 9 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України;

- належний конкретизований список кредиторів із зазначенням щодо кожного кредитора окремо загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені); належні докази наявності заборгованості перед кредиторами, щодо кожного кредитора окремо із документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором;

- докази неможливості отримання боржником чи членами його сім`ї інформації із відповідних офіційних джерел щодо членів сім`ї, яка необхідна для заповнення відповідних розділів декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність;

- докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень;

- пропозиції щодо реструктуризації боргів (проект плану реструктуризації боргів) з урахуванням вимог КУзПБ;

- документи, що підтверджують наявність (відсутність) у боржника статусу фізичної особи - підприємця;

- копії документів, що підтверджують наявність (відсутність) права власності боржника на майно, з зазначенням відомостей про майно, що перебуває (не перебуває) у заставі (іпотеці) або є обтяженим в інший спосіб, його місцезнаходження;

- копії документів про вчинені боржником (протягом року до дня подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) правочинів щодо належного йому нерухомого майна, цінних паперів, часток у статутному капіталі, транспортних засобів та угод на суму не менше 30 розмірів мінімальної заробітної плати або докази невчинення таких правочинів.

09.11.2022 та 11.11.2022 ОСОБА_1 через систему "Електронний суд" надано суду заяви про усунення недоліків.

До заяв додано інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, де відображено відсутність відомостей за запитуваними параметрами ПІБ ОСОБА_1 та РНОКПП НОМЕР_1 .

Також, боржником надано витяг з ЄДР на підтвердження відомостей щодо відсутності статусу фізичної особи-підприємця.

Щодо вимоги суду надати інформацію, визначену у п. 9 ч. 3 ст. 162 ГПК України, заявник вказав про необґрунтованість посилання суду на необхідність зазначення у заяві про неплатоспроможність попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат. При цьому, звернув увагу, що такі витрати є не прогнозованими та складаються як мінімум з авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючого реструктуризацією за три місяці виконання повноважень, тобто становлять не менше 39000,00 грн.

Заявником не надано первинних документів (усіх договорів, квитанцій, банківських виписок тощо), що підтверджують суми грошових зобов`язань (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором.

Боржником зазначено про відсутність у нього частини кредитних договорів, на підставі яких виникла заборгованість, оскільки такі правочини знаходяться у кредиторів. Також, боржник зазначає, що роздруківка з сайту УБКІ однозначно є належним доказом наявності кредитних відносин боржника з кредиторами та містить повну та достовірну інформацію про заборгованість боржника, в тому числі загальну суму заборгованості, заборгованості за основними зобов`язаннями, підстави виникнення зобов`язань, а також строки їх виконання.

Разом з тим, суд зазначає, що заявник, як сторона договорів не позбавлений права звернутися до відповідних фінансових установ з метою отримання відповідних документів, які стосуються його прав та обов`язків. Проте, докази таких звернень заявником до заяви не додано. Чинним законодавством України, зокрема, Законом України "Про інформацію" врегульовано відносини щодо створення, збирання, одержання, зберігання, використання, поширення, охорони, захисту інформації.

Також, заявник зазначає, що ним додано до заяви конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням інформації щодо кожного кредитора - його найменування, місцезнаходження, ідентифікаційного коду юридичної особи, суми грошових вимог, загальної суми заборгованості, підстав виникнення зобов`язань, строку їх виконання згідно із договором.

Разом з тим, Центральний апеляційний господарський суд у постанові від 18.01.2022 у справі №912/2376/21 вказав наступне:

"Загальна поточна заборгованість з повернення коштів становить - 376 976,99 грн. (за списком кредиторів - 397 331,99 грн. т.1 а.с.147). Проте, згідно даних УБКІ, станом на 20.05.2021 загальна поточна прострочена заборгованість становить 147 774,73 грн. (т.1 а.с.113), що майже в половину менше суми прострочених зобов`язань боржником перед кредиторами, обумовленої п. п. 1 ч. 2 ст. 115 КУзПБ. Таким чином, є передчасним висновок місцевого господарського суду щодо наявності у боржника прострочених зобов`язань перед кредиторами сукупно більше 30 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої у 2021 році. Крім того, з поданих до суду матеріалів не можливо встановити чи включає прострочена заборгованість фінансові санкції, що є недопустимим в силу ч. 3 ст. 115 КУзПБ.

Зміст листів - вимог кредиторів, що містяться в матеріалах справи (т.1 а.с.44-57), не підтверджує факту припинення погашення своїх кредитних зобов`язань боржником більше двох місяців. Обставини відсутності у боржника та членів його родини (дружини) майна, за рахунок якого можливо здійснити погашення частини зобов`язань, також обставини безробіття та його дружини (згідно даних декларації 2019-2021), не підтверджують існування підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи, та наявність обставин, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання та здійснювати звичайні поточні платежі.

Апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що в порушення положень п. 2 ст. 116 КУзПБ заявником не додано доказів на підтвердження наявної заборгованості - рішення судів, постанови про відкриття виконавчих проваджень, у зв`язку з чим у суду відсутня можливість з`ясувати чи боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців. Відсутні докази ухвалення постанови у виконавчому провадженні про відсутність у фізичної особи майна, на яке може бути звернено стягнення. Також заявником не надано доказів, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).".

У постанові Верховного Суду від 21.10.2020 у справі №915/36/20 висловлено позицію, за якою на момент подачі заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржником повинні бути надані документи (первинні документи, договори, бухгалтерський баланс, аудиторський висновок, судові рішення тощо), які підтверджують наявність ознак неплатоспроможності або її загрози, інакше таке банкрутство має ознаки фіктивного, тобто ініційованого з метою невиконання зобов`язань.

Таким чином, за відсутності усіх первинних документів у суду відсутня можливість встановити наявність ознак неплатоспроможності заявника або загрози такої неплатоспроможності. Відсутність доказів наявності первісної документації, на підставі якої виникла заборгованість та суми такої заборгованості позбавляє суд можливості надати оцінку щодо права боржника звернутись до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку ч. 2 ст. 115 КУзПБ.

З поданих до суду матеріалів не можливо встановити чи включає прострочена заборгованість фінансові санкції, що є недопустимим в силу ч. 3 ст. 115 КУзПБ.

За ч. 1, 3-4 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 80 ГПК України, якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 ГПК України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом.

Натомість, заявником не доведено суду причини, з яких зазначені вище докази не можуть бути подані у зазначений строк, як і не подано доказів, які підтверджують, що заявник здійснив всі залежні від нього дії, спрямовані на отримання вказаного доказу та не подано клопотання про їх витребування.

Також, заявником не надано, на виконання вимог ухвали суду від 01.11.2022, доказів авансування на депозитний рахунок Господарського суду Кіровоградської області винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 39000,00 грн.

Заявник посилаючись на позицію Верховного Суду, що викладена у постанові від 19.11.2020 у справі №910/726/20, додав до заяви від 27.10.2022 заяву арбітражного керуючого Белінської Наталії Олександрівни про участь у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 та договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 30.08.2022.

Поряд з цим, згідно з ч. 1 ст. 30 КУзПБ арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.

Частиною 2 ст. 30 КУзПБ передбачено, що сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відновлення відкриття провадження у справі.

Згідно абз. 3 ч. 2 ст. 30 КУзПБ, розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлено у 2022 році місячний прожитковий мінімум для працездатних осіб становить: з 1 січня - 2 481,00 грн, з 1 липня - 2 600,00 грн, з 1 грудня - 2 684,00 грн.

Отже, станом на дату звернення заявника із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність розмір авансування винагороди керуючому реструктуризацією повинен становити 39 000,00 грн ((2 600,00 грн прожитковий мінімум для працездатних осіб, станом на дату звернення із заявою х 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 3 місяці виконання повноважень керуючим реструктуризацією).

Слід зазначити, що відмова від авансування, відсутність майна у боржника або ж відсутність інших джерел для покриття витрат на виплату винагороди арбітражному керуючому судом може розцінюватись як примушування до безоплатної праці, що забороняється та прирівнюється до рабства у контексті статті 4 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та інших міжнародних актів (зокрема, Конвенції 1926 року про заборону рабства, Конвенції Міжнародної організації праці про примусову чи обов`язкову працю 1930 року ратифіковану Україною 10.08.1956 року, Конвенції Міжнародної організації праці №105 про скасування примусової праці 1957 року ратифіковану Україною 05.10.2000 року), резолюції Економічної і Соціальної Ради ООН (ЕКОСОС) 1996 року тощо) та суперечить статті 43 Конституції України.

Законодавцем не передбачено жодних альтернативних можливостей авансуванню на депозитний рахунок суду оплати послуг керуючого реструктуризацією за три місяці виконання ним повноважень, що є гарантією з боку держави оплати праці цією особи на час формування реєстру вимог кредиторів у справі про банкрутство та відповідає гарантіям на оплату праці відповідно до частин другої, шостої статті 43 Конституції України.

При цьому, КУзПБ та інші норми законодавства не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають можливості відстрочення чи розстрочення заявнику в авансуванні такої винагороди.

Зазначені висновки узгоджуються з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 24.09.2020 у справі №910/2629/20, від 19.11.2020 у справі №910/726/20, від 19.11.2020 у справі №927/203/20.

Будь-яких положень, умов та підстав, за яких суд може відстрочити, розстрочити або звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому, чинним законодавством України не передбачено.

У зв`язку з однозначним врегулюванням даного питання про обов`язок боржника-фізичної особи здійснити авансування винагороди арбітражного керуючого в момент звернення із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, господарський суд не вбачає в поданих боржником матеріалах належних доказів дотримання положень п. 12 ч. 3 ст. 116 КУзПБ.

Суд, у відповідності до ч. 2 ст. 19 Конституції України, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

В даному випадку, арбітражний керуючий Белінська Н.О. уклала з боржником ОСОБА_1 договір від 30.08.2022 про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого відповідно до п. 3.1. якого оплата послуг керуючого реструктуризацією становить 19 500 грн за весь строк виконання повноважень сторони-1, починаючи з дати його призначення та до моменту прийняття комітетом кредиторів відповідного рішення про встановлення оплати послуг керуючого реструктуризацією.

Відповідно до п. 3.3. договору сторона-2 вносить (перераховує) оплату рівними частинами протягом 6 місяців у сумі 3 250 грн щомісячно на депозитний рахунок суду, в якому відкрито провадження у справі про неплатоспроможність.

05.09.2022, 03.10.2022 та 05.10.2022 ОСОБА_1 здійснено авансування на депозитний рахунок господарського суду винагороди арбітражному керуючому у розмірі 3253,00 грн, 3250,00 грн та 13000,00 грн відповідно.

Разом з тим, суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до ст. 129 Конституції України здійснюючи свої конституційні обов`язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Враховуючи даний принцип, господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі, й у питанні розстрочення сплати винагороди керуючому реструктуризацією та зменшення розміру такої винагороди в порівнянні з законодавчо визначеної суми оплати таких послуг арбітражного керуючого при виконанні таких повноважень.

За викладених обставин, заявником не надано доказів на підтвердження обставин, викладених в заяві, у зв`язку з чим суд дійшов висновку щодо відсутності доказів на підтвердження усунення всіх обставин, на підставі яких, заяву ОСОБА_1 залишено без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КУзПБ провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.

Згідно ч. 3 ст. 37 КУзПБ господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу

Відповідно до приписів ч. 1-2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Відповідно до ст. 113 КУзПБ встановлено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Приписами ч. 1 ст. 38 КУзПБ передбачено, що господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви про відкриття провадження у справі або закінчення строку на усунення недоліків заяви повертає її та додані до неї документи без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 38 КУзПБ повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку.

Таким чином, заява від 27.10.2022 ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця підлягає поверненню, разом з заявами від 08.11.2022 та від 10.11.2022 про усунення недоліків та доданими до них документами, позаяк заявник не усунув недоліки такої заяви у строк, встановлений судом.

З урахуванням надходження матеріалів заяви через систему "Електронний суд", суд фактично не повертає такі матеріали.

Керуючись ст. 2, 9, 38, 116-117 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 3, 12, 232-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяви ОСОБА_1 від 27.10.2022 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця та від 08.11.2022, 10.11.2022 про усунення недоліків та додані до них документи повернути заявнику - ОСОБА_1 .

Повідомити про відсутність у суду технічної можливості надавати інформацію про вебадресу судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, одночасно з врученням (надсиланням/видачі) копії повного або скороченого такого рішення до затвердження Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Повідомити про можливість ознайомитись з електронною копією судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень за його вебадресою: http://reyestr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили в порядку ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена в порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства.

Копію ухвали надіслати заявнику засобами поштового зв`язку та через систему "Електронний суд".

Суддя В.Г. Кабакова