ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"10" листопада 2022 р. м. Київ Справа № 911/1245/22

Господарський суд Київської області у складі судді Сокуренко Л.В., за участю секретаря судового засідання Абраменко М.К., розглянувши справу

позовну заяву Керівника Святошинської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Управління освіти Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації

до «Підприємства «Роман» Міжнародної Ліги Українських інвалідів-інтелектуалів «Софія»

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 151 044,29 грн.

Учасники судового процесу:

від прокурора: Лінер О.М.;

від позивача: Рукавіцина Я.Ю.;

від відповідача: Гуцол Р.І.;

ВСТАНОВИВ:

Керівник Святошинської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Управління освіти Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації звернувся до Господарського Київської області з позовною заявою до «Підприємства «Роман» Міжнародної Ліги Українських інвалідів-інтелектуалів «Софія» про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 151 044,29 грн.

Ухвалою Господарського суду Київської області № 911/1245/22 від 09.08.2022 позовну заяву Керівника Святошинської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Управління освіти Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації залишено без руху.

24.08.2022 від позивача надішли до суду документи на виконання вимог ухвали суду від 09.08.2022.

Враховуючи те, що суддя Сокуренко Л.В., починаючи з 15.08.2022 по 26.08.2022 перебувала у відпустці, то розгляд зазначеної позовної заяви здійснюється після виходу судді на роботу.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; призначено підготовче засідання у справі на 29.09.2022.

22.09.2022 від відповідача до канцелярії суду надійшов відзив на позовну заяву в якому відповідач просить суд відмовити в задоволенні позову.

29.09.2022 до канцелярії суду від прокурора було подано відповідь на відзив.

Представник позивача 29.09.2022 в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

У судовому засіданні 29.09.2022 надали усні пояснення по справі.

29.09.2022 в судовому засіданні судом було задоволено клопотання відповідача про продовження строку для надання відзиву та було долучено відзив та відповідь на відзив до матеріалів справи, а також було оголошено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 27.10.2022, яка занесена до протоколу судового засідання.

З метою повідомлення позивача про дату судового засідання, 29.09.2022 судом складено ухвалу-повідомлення.

12.10.2022 до канцелярії суду від відповідача було подано заперечення.

18.10.2022 до канцелярії суду від відповідача було подано клопотання про долучення доказів, щодо понесених витрат на правову допомогу.

У судовому засіданні 27.10.2022 з`явилися усі сторони. Представником відповідача було підтримано заявлене ним клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, яке було заявлене при поданні відзиву на позовну заяву, обґрунтовуючи його тим, що звертаючись з даним позовом до суду, прокурор не обґрунтував належним чином і не довів підстави для представництва - бездіяльність компетентного органу, що завдає порушення інтересів держави. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав, або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк, проте, на думку відповідача, у цьому випадку компетентний орган (Управління освіти) не вбачає та не визнає порушення інтересів держави оспорюваними додатковими угодами № 1 та № 3. Навпаки, Управління освіти має діаметрально протилежні з прокурором переконання щодо законності чи незаконності спірних у справі правочинів. Як наслідок, Управління освіти переконане, що державі не завдається жодної шкоди в цьому випадку та захист інтересів держави не потребує звернення до суду із завідомо безпідставним позовом. Враховуючи вищевикладене, відповідач вважає, що прокурор, користуючись своїм службовим становищем, перевищує повноваження шляхом подання до суду завідомо безпідставного позову з метою незаконного чинення тиску на відповідача, що є неприпустимим, тому просить суд на підставі ч. 2 ст. 226 ГПК України, залишити позовну заяву без розгляду.

Також відповідач зазначає, що в правовідносинах зі здійснення закупівель за Законом України «Про публічні закупівлі», Управління освіти, в цьому випадку, здійснює не публічно-владні управлінські функції, а господарсько-соціальні управлінські функції із організації харчування у закладах освіти (підпункт 6) пункту а) статті 32 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Ці обставини обґрунтовано дають підстави вважати, що Управління освіти в цих спірних правовідносинах не є суб`єктом владних повноважень, що здійснює публічно-владні управлінські функції, а тому прокурор не може звертатись із відповідним позовом в інтересах держави в особі Управління освіти.

Прокурор заперечував проти залишення позовної заяви без розгляду, оскільки прокурором дотримано порядок, передбачений статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності, про що детально було викладено у позовній заяві, тому, прокурор вважає подане клопотання відповідача необґрунтовани та таким, що не підлягає задоволенню.

Представником позивача було заявлено усне клопотання, щодо відмови від статусу позивача по даній справі.

27.10.2022 в судовому засіданні судом було вирішено розглянути вищевказане клопотання відповідача в наступному судовому засіданні та роз`яснено позивачу, щодо подачі письмової заяви про відмову від позову в наступне судове засідання та відкладено підготовче судове засідання на 10.11.2022, яка занесена до протоколу судового засідання.

10.11.2022 у судове засідання з`явилися усі сторони по справі. Представник відповідача у судовому засіданні підтримав своє клопотання, щодо залишення позову без розгляду. Прокурор заперечував, щодо задоволення клопотання представника відповідача.

Представник позивача у судове засідання 10.11.2022 надав клопотання про відмову від позову та надав примірники даного клопотання сторонам по справі.

Розглянувши у підготовчому засіданні 10.11.2022 клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, суд протокольно відхилив в його задоволенні.

Крім того, суд розглянувши заяву позивача про відмову від позову, зазначає наступне.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Згідно з пунктом 3 частини першої статті 131-1 Конституції України зазначає, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Стаття 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII «Про прокуратуру», який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Однак суд, вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною 7 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

До позовної заяви додано лист-повідомлення № 10.58-44-2181ВИХ-22 від 18.07.2022, яким Святошинська окружна прокуратура міста Києва повідомила Управління освіти Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації щодо звернення прокурором до суду в інтересах держави в особі Управління освіти Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 151 044,29 гривень.

Для компетентних органів (позивача) було встановлено розумний строк, щоб відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, для подання позову самостійно, або заперечення проти подання прокурором позову, або про відсутність такого порушення.

Доказів вказаного позивачем до суду не надано.

Таким чином, прокурор при зверненні з даним позовом до суду довів бездіяльність позивача, оскільки в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» надав позивачу можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави чим підтверджує обґрунтованість подання даного позову в інтересах держави в особі Управління освіти Святошинської районної в місті Києві державної адміністрації.

Частиною 1 ст. 191 ГПК України, передбачено, що позивач може відмовитися від позову на будь-якій стадії провадження у справі.

Господарський суд закриває провадження у справі якщо позивач відмовився від позову і відмову прийнято судом (п.4 ч.1 ст. 231 ГПК України).

Разом з цим, положення ч.ч. 4-5 ст. 55 ГПК України, встановлено, якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, поданого власником (учасником, акціонером) цієї юридичної особи в її інтересах, а також позову прокурора в інтересах держави. Відмова органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.

Зазначені положення встановлюють виключні підстави, в яких суд не може залишити позовну заяву без розгляду, а саме в разі подання позову прокурора в інтересах держави.

Прокурор у судовому засіданні 10.11.2022 підтримав заявлені позовні вимоги та вимагав розгляд справи по суті, а тому суд дійшов висновку щодо відсутності підстав для залишення позову без розгляду.

Згідно з пунктом 3 частини 2 статті 185 Господарського процесуального кодексу України за результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

З урахуванням вищевикладених положень, з огляду на відсутність підстав для відкладення підготовчого засідання, враховуючи здійснення усіх необхідних та достатніх дій для виконання завдань підготовчого провадження, суд дійшов висновку про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

В судовому засіданні суд вирішив закрити підготовче провадження та призначити справу № 911/1245/22 на 08.12.2022 о 15:50 для розгляду по суті, про що занесено до протоколу судового засідання.

Керуючись статтями 176, 182, 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Закрити підготовче провадження та призначити справу № 911/1245/22 на 08.12.2022 о 15:50 для розгляду по суті. Засідання відбудеться за адресою: м. Київ, вул. С.Петлюри, 16/108, зал №6.

2. Інформацію у справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

3. Копію ухвали направити учасникам справи.

4. Згідно ч.1 ст.235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її оголошення. Дана ухвала не підлягає оскарженню.

Повний текст ухвали складено та підписано 21.11.2022.

Суддя Л.В. Сокуренко