ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.11.2022м. ДніпроСправа № 904/31/16 (904/841/22)

Господарський суд Дніпропетровської області у складі судді Примака С.А. за участю секретаря судового засідання Балійчук М.В.

та представників:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні у порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області (м. Кропивницький)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" (м. Жовті Води)

про стягнення податкового боргу у розмірі 352 455,11 грн

в межах справи № 904/31/16

за заявою кредитора 1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Механік" та кредитора 2: ІНФОРМАЦІЯ_1

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" (52210, м. Жовті Води, Дніпропетровська область, пер. Капітальний, 2; ідентифікаційний код 19354901)

про визнання банкрутом

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До господарського суду 29.03.2022 від Головного управління ДПС у Кіровоградській області (далі - позивач) надійшла позовна заява до Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" (далі - відповідач) з позовними вимогами про стягнення податкового боргу у розмірі 352 455,11 грн.

Ухвалою господарського суду від 30.03.2022 позовну заяву Головного управління ДПС у Кіровоградській область до Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" про стягнення податкового боргу у розмірі 352 455,11 грн було залишено без руху.

До господарського суду 17.10.202 2 від Головного управління ДПС у Кіровоградській області на виконання вимог ухвали суду від 30.03.2022 надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи платіжного доручення №2639 від 05.10.2022 про сплату судового збору в сумі 5 286,83 грн.

Ухвалою господарського суду від 01.11.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи постановлено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням (викликом) сторін у судове засідання призначене на 15.11.2022 о 12:20 год., яке відбудеться у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в кабінеті № 3-410 за адресою: вул. Володимира Винниченка 1, м. Дніпро, 49027.

До господарського суду 14.11.2022 від Головного управління ДПС у Кіровоградській області за допомогою системи електронний суд надійшло клопотання про проведення судового засідання без участі представника.

До господарського суду 14.11.2022 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" за допомогою засобів електронного поштового зв`язку надійшла заява №14/11 від 14.11.2022 про продовження строку для надання відзиву на позовну заяву та про відкладення судового засідання.

З цього приводу господарський суд вважає зазначити наступне.

Відповідно до поданої представником відповідача (Тимофієвим Є.Л.) заяви, відповідач просить суд:

- визнати поважними причини неявки представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" в судове засідання призначене на 15.11.2022;

- розгляд справи відкласти до закінчення (припинення) воєнного стану в України;

- продовжити строк для надання відзиву на апеляційну скаргу до закінчення (припинення) воєнного стану в Україні.

Вказана заява про продовження строку для надання відзиву на позовну заяву та про відкладення судового засідання, мотивована тим що Дніпропетровська область в тому числі місто Дніпро перебуває під постійним обстрілом з боку агресора. Крім того, представник відповідача зазначає, що працівники Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" з початку ведення активних бойових дій та обстрілів рашистськими військами виїхали за межі Дніпропетровської області.

Суд зазначає, що місцезнаходження відповідача (м. Жовті Води) та Господарського суду Дніпропетровської області (м. Дніпро) станом на 15.11.2022 не включено до Переліку територіальних громад, розташованих у районах проведення воєнних (бойових) дій, або які перебувають у тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) затвердженого Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №233 від 17.10.2022; засоби поштового та іншого зв`язку працюють.

Слід зазначити, що на даний момент господарський суд не вбачає перешкод для реалізації позивачем своїх прав шляхом усунення недоліків поданої позовної заяви.

Крім того, договір про надання правової допомоги між відповідачем та адвокатом укладено 02.11.2020, тобто адвокат в повній мірі мав можливість реалізувати право відповідача на подання відзиву на позовну заяву у встановлений ухвалою господарського суду від 01.11.2022 строк.

Суд наголошує на тому, що по даній справі вчинено всі необхідні дії щодо повідомлення всіх учасників справи про призначене у справі судове засідання, вчинення відповідних процесуальних дій та надано можливість взяти участь у судових засіданнях для надання пояснень по суті справи.

В даному випадку підстави для відкладення розгляду справи чи оголошення перерви у судовому засіданні, визначені статтями 202, 216 та 252 Господарського процесуального кодексу України, відсутні.

Відповідно до частини 1 статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Слід також зауважити, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (частина 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для підготовки до судового засідання та подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені у статті 129 Конституції України та статтях 13, 14, 74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених Господарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Суд, розглянувши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позовна заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті,

ВСТАНОВИВ:

Статтею 67 Конституції України, визначено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.

Відповідно до пункту 1.1. статті 1 Податкового кодексу України, Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства. Цим Кодексом визначаються функції та правові основи діяльності контролюючих органів. визначених пунктом 41.1 статті 41 цього Кодексу.

Пунктом 41.1 статті 41 ПК України контролюючими органами є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову, державну митну політику, державну політику з адміністрування єдиного внеску, державну політику у сфері боротьби з правопорушеннями під час застосування податкового та митного законодавства, законодавства з питань сплати єдиного внеску та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючий орган, його територіальні органи.

Згідно із пунктом 41.2 статті 41 ПК України органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень. Стягнення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску за виконавчими написами нотаріусів не дозволяється.

Повноваження і функції контролюючих органів визначаються цим Кодексом, Митним кодексом України та законами України.

Розмежування повноважень і функціональних обов`язків контролюючих органів визначається законодавством України (пп. 41.1.1. п. 41.1.. п 41.4. п.41.5 ст. 41 Податкового кодексу України).

За змістом підпункту 20.1.34 пункту 20.1 статті 20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Головне управління ДПС у Кіровоградській області є територіальним органом, утвореним на правах відокремленого підрозділу Державної податкової служби України.

Відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління ДПС у Кіровоградській області затверджене Наказом ДПС України № 643 від 12.11.2020, Головне управління ДПС у Кіровоградській області забезпечує реалізацію повноважень Державної податкової служби України на території Кіровоградської області.

Підпунктами 14 та 21 п. 4 Положення про Головне управління ДПС у Кіровоградській області затверджене Наказом ДПС України № 643 від 12.11.2020 року визначено, що: Головне управління ДПС у Кіровоградській області відповідно до покладених на нього завдань: здійснює погашення заборгованості з інших платежів, контроль за справлянням яких віднесено до компетенції ДПС; здійснює погашення податкового боргу, стягнення своєчасно ненарахованих та/або несплачених сум єдиного внеску та інших платежів звертається до суду у випадках, передбачених законом.

Головне управління ДПС у Кіровоградській області для виконання покладених на нього завдань має право: звертатися у передбачених законом випадках до суду (п.п. 28 п.6 Положення Про Головне управління ДПС у Кіровоградській області затверджене Наказом ДПС України № 643 від 12.11.2020 року);

Відповідно до пунуту 7 положення про Головне управління ДПС у Кіровоградській області затверджене Наказом ДПС України № 643 від 12.11.2020 Головного управління ДПС є контролюючим органом (податковим органом, органом стягнення).

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач має заборгованість із сплати податку з орендної плати з юридичних осіб, виходячи з наступного.

Пунктом 46.1 Податкового кодексу України передбачено, що: Податкова декларація, розрахунок (далі - податкова декларація) - документ, що подається платником податків (у тому числі відокремленим підрозділом у випадках, визначених цим Кодексом) контролюючому органу у строки, встановлені законом, на підставі якого здійснюється нарахування та/або сплата податкового зобов`язання, чи документ, що свідчить про суми доходу, нарахованого (виплаченого) на користь платників податків - фізичних осіб, суми утриманого та/або сплаченого податку ".

Базовим податковим (звітним) періодом для плати заземлю є календарний рік.

Базовий податковий (звітний) рік починається 1 січня і закінчується 31 грудня того ж року (для новостворених підприємств та організацій, а також у зв`язку із набуттям права власності та/або користування на нові земельні ділянки може бути меншим 12 місяців) (стаття 285 Податкового кодексу України).

Відповідно до п. 286.2 ст. 286 Податкового кодексу України: Платники плати за землю (крім фізичних осіб) самостійно обчислюють суму податку щороку станом на 1 січня і не пізніше 20 лютого поточного року подають відповідному контролюючому органу за місцезнаходженням земельної ділянки податкову декларацію на поточний рік за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками за місяцями. Подання такої декларації звільняє від обов`язку подання щомісячних декларацій. При поданні першої декларації (фактичного початку діяльності як платника плати за землю) разом з нею подається довідка (витяг) про розмір нормативної грошової оцінки земельної ділянки, а надалі така довідка подається у разі затвердження нової нормативної грошової оцінки землі.

Податкове зобов`язання щодо плати за землю, визначене у податковій декларації на поточний рік, сплачується рівними частками власниками та землекористувачами земельних ділянок за місцезнаходженням земельної ділянки за податковий період, який дорівнює календарному місяцю, щомісяця протягом 30 календарних днів, що настають за останнім календарним днем податкового (звітної о) місяця" (п. 287.3 ст. 287 Податкового кодексу України).

Відповідно до довідок про заборгованість, розрахунку податкового боргу та інтегрованої картки відповідач має заборгованість:

- по податку з орендної плати з юридичних осіб по Ганнівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за лютий - грудень 2017 року в сумі 40751,18 грн. в т.ч. 40751,18 грн. основного зобов`язання;

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Іскрівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за лютий - грудень 2017 року в сумі 5395,63 грн. в т.ч. 5395,63 грн. основного зобов`язання;

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Ганнівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за січень - грудень 2018 року в сумі 44455,83 грн. в т.ч. 44455,83 грн. основного зобов`язання;

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Іскрівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за січень - грудень 2018 року в сумі 5886,14 грн. в т.ч. 5886,14 грн. основного зобов`язання.

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Ганнівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за січень - грудень 2019 року а сумі 44164,88 грн. в т.ч. 44164,88 грн. основного зобов`язання.

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Іскрівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за січень - грудень 2019 року в сумі 13239,90 грн. в т.ч. 13239,90 грн. основного зобов`язання.

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Ганнівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за січень - грудень 2020 року в сумі 44164,88 грн. в т.ч, 44164,88 грн. основного зобов`язання.

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Іскрівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за січень - грудень 2020 року в сумі 5516,62 грн. в т.ч. 5516,62 грн. основного зобов`язання.

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Ганнівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за січень - грудень 2021 року в сумі 44164,88 грн. в т.ч. 44164,88 грн. основного зобов`язання.

- по податку з орендна плата з юридичних осіб по Іскрівській селищній раді Петровського району Кіровоградської області за січень - грудень 2021 року в сумі 5516,62 грн. в т.ч. 5516,62 грн. основного зобов`язання.

Відповідно до довідки про заборгованість, розрахунку податкового боргу з орендної плати з юридичних осіб та інтегрованої картки «Відповідача», останній мас заборгованість в сумі 253256,56 грн., в т.ч. 253256,56 грн. основного платежу за період з лютого 2017 року по грудень 2021 року.

Також, відповідач має заборгованість із сплати податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, з огляду на наступне.

Платниками податку є фізичні та юридичні особи, в тому числі нерезиденти, які є власниками об`єктів житлової та/або нежитлової нерухомості» (п.п. 266.1.1 п.266.1 ст. 266 Податкового кодексу України).

Відповідно до п.п. 266.2.1. п. 266.2 ст. 266 Податкового кодексу України передбачено, що об`єктом оподаткування є об`єкт житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його частка».

Згідно п.п. 266.3.1. п.266.3 ст.266 Податкового кодексу України базою оподаткування є загальна площа об`єкта житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі його часток.

База оподаткування об`єктів житлової та нежитлової нерухомості, в тому числі їх часток, що перебувають у власності юридичних осіб, обчислюється такими особами самостійно виходячи із загальної площі кожного окремого об`єкта оподаткування на підставі документів, що підтверджують право власності на такий об`єкт, (п.п. 266.3.3. п. 266.3 ст. 266 податкового кодексу України).

Базовий податковий (звітний) період дорівнює календарному року. (п.п. 266.6.1 п. 266.6 ст. 266 Податкового кодексу України).

Обчислення суми податку з об`єкта/об`єктів нежитлової нерухомості, які перебувають у власності фізичних осіб, здійснюється контролюючим органом за місцем податкової адреси (місцем реєстрації) власника такої нерухомості виходячи із загальної площі кожного з об`єктів нежитлової нерухомості та відповідної ставки податку.

Підпунктом 266.7.5. п. 266.7 ст. 266 Податкового кодексу України передбачено, що платники податку - юридичні особи самостійно обчислюють суму податку станом на 1 січня звітного року і до 20 лютого цього ж року подають контролюючому органу за місцезнаходженням об`єкта/об`єктів оподаткування декларацію за формою, встановленою у порядку, передбаченому статтею 46 цього Кодексу, з розбивкою річної суми рівними частками поквартально.

Пунктом 266.9. ст. Податкового кодексу України визначено порядок сплати податку», а саме: податок сплачується за місцем розташування об`єкта/об`єктів оподаткування і зараховується до відповідного бюджету згідно з положеннями Бюджетного кодексу України.

Строки сплати податку юридичними особами - авансовими внесками щокварталу до 30 числа місяця, що наступає за звітним кварталом, які відображаються в річній податковій декларації, ("б" п. 266.10. ст. 266 Податкового кодексу України).

18.02.2020 року відповідач подав до контролюючого органу податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2020 року, нарахувавши податку на 2020 рік усього 45357,33 грн.

02.02.2020 року відповідач подав до контролюючого органу податкову декларацію з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки за 2020 року, нарахувавши податку на 2021 рік усього 57621,00 грн.

Відповідно до довідки про заборгованість, розрахунку податкового боргу з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки та інтегрованої картки Відповідача, за останнім рахується борг за 2020-2021 р.р. в сумі 99198,55 грн. (основного зобов`язання).

Згідно пункту 95.1 статті 95 Податкового кодексу України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги." (пп. 95.2 ст. 95 Податкового кодексу України).

У разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надіслання (вручення) податкового повідомлення рішення." (п.59.1 ст.59 Податкового кодексу України).

01.10.2014 року контролюючий орган сформував Відповідачу, як платнику податків, податкову вимогу № 8276-11, яку останній отримав - 01.10.2014 року.

Податкова вимога форми "Ф" № 8276-11 від 01.10.2014 року в розумінні підпункту 60.1.1 пункту 60.1 статті 60 Податкового кодексу України не відкликалась.

Відповідно до п.59.5 ст.59 Податкового кодексу України, у разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення.

У разі, якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається.

Згідно п.42.2 ст.42 Податкового кодексу України документи вважаються належним чином вручені, якщо вони надіслані за адресою (місцезнаходженням, податковою адрес : :- платника податків рекомендованим листом з повідомленням про вручення.

Пунктом 60.6 ст. 60 Податкового кодексу України передбачено, якщо нарахована сума грошового зобов`язання або податкового боргу збільшується внаслідок їх адміністративного оскарження, раніше надіслане повідомлення - рішення або податкова вимога не відкликаються. На суму збільшення грошового зобов`язання надсилається окреме податкове повідомлення - рішення, а на суму збільшення податкового боргу окрема податкова вимога не надсилається.

У відповідності до пп. 14.1.137 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України, орган стягнення - державний орган, уповноважений здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу в межах повноважень, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з п. 41.2 ст. 41 Податкового кодексу України, органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці у межах своїх повноважень. Стягнення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску за виконавчими написами нотаріусів не дозволяється.

Відповідно до пп. 191. 1.45 п. 191. 1 ст. 191 Податкового кодексу України, контролюючі органи звертаються до суду у випадках, передбачених законодавством.

Згідно пп. 20.1.34 п. 20.1 ст. 20 Податкового кодексу України, контролюючі органи мають право звертатися до суду щодо стягнення коштів платника податків, який має податковий борг, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника податків, на суму податкового боргу або його частини.

Відповідно до п. 95.1 ст. 95 Податкового кодексу України, контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.

Згідно до ч.1 п.95.3 ст.95 Податкового кодексу України, стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих в центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.

Вказаний борг підтверджується податковими повідомленнями - рішеннями та актами, які містяться в матеріалах справи.

Отже, судом встановлена наявність у відповідача податкового боргу, відсутність доказів погашення податкового боргу, а також відсутність доказів оскарження податкової заборгованості в адміністративному або судовому порядку.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із статтею 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Частинами 2 та 4 статті 80 Господарського процесуального кодексу України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу.

Відповідно до статті 84 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відповідачем станом на 15.11.2022 не надано доказів оплати позивачеві суми податкового боргу у розмірі 352 455,11 грн.

Згідно частин 3-4 статі 13 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Здійснивши оцінку наданих позивачем доказів за своїм внутрішнім переконанням, суд дійшов висновку, що такі докази більш вірогідно підтверджують обставини, на які посилається позивач в обґрунтування своїх позовних вимог, ніж доводи відповідача в їх спростування, в підтвердження яких останній не подав суду жодного доказу.

За перелічених вище обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених позивачем вимог, що відповідно є підставою для задоволення позову у повному обсязі.

Згідно статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача у повному обсязі, який підлягає стягненню з відповідача на користь Державного бюджету України в сумі 5 286,83 грн.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 2, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 178, 233, 238, 240, 241, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, статтею 7 Кодексу України з процедур банкрутства, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги за позовом Головного управління ДПС у Кіровоградській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" про стягнення податкового боргу у розмірі 352 455,11 грн - задовольнити у повному обсязі.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" (52210, Дніпропетровська область, місто Жовті Води, провулок Капітальний, будинок 2; ідентифікаційний код 19354901) на користь місцевого бюджету Петрівської територіальної громади Кіровоградської області (назва отримувача: ГУК у Кіров.обл./тг Петрове/18010600; код отримувача 37918230; номер рахунку UA0011507; код класифікації доходів бюджету 18010600) заборгованість з орендної плати з юридичних осіб в сумі 253 256,56 грн., в т.ч. 253 256,56 грн (двісті п`ятдесят три тисячі двісті п`ятдесят шість гривень 56 копійок) основного платежу з рахунків у банках, що обслуговують такого платника.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" (52210, Дніпропетровська область, місто Жовті Води, провулок Капітальний, будинок 2; ідентифікаційний код 19354901) на користь місцевого бюджету Петрівської територіальної громади Кіровоградської області (назва отримувача: ГУК у Кіров.обл./тг Петрове/18010400; код отримувача 37918230; номер рахунку UA0011507; код класифікації доходів бюджету 18010400) заборгованість з податку на нерухоме майно відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості в сумі 99 198,55 грн, в т.ч. 99 198,55 грн (дев`яносто дев`ять тисяч сто дев`яносто вісім гривень 55 копійок) основного забов`язання, з рахунків у банках, що обслуговують такого платника.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Восток-Руда" (52210, Дніпропетровська область, місто Жовті Води, провулок Капітальний, будинок 2; ідентифікаційний код 19354901) на користь Головного управління ДПС у Кіровоградській області (25006, місто Кропивницький, вулиця Велика Перспектива, 55; ідентифікаційний код 43995486) 5 286,83 грн (п`ять тисяч двісті вісімдесят шість гривень 83 копійки) - витрат по сплаті судового збору.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня підписання рішення шляхом подання апеляційної скарги до Центрального апеляційного господарського суду.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне рішення складено та підписано 15.11.2022.

Суддя С.А. Примак