УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

09.11.2022Справа № 910/22922/14
Господарський суд міста Києва у складі: головуючого - судді Лиськова М.О.,

при секретарі судового засідання Петрук Б. В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

За позовом Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк"

(замінено на Товариство з обмеженою відповідальністю ФК "РІТЕЙЛ КЕПІТАЛ")

До Дочірнього підприємства "Строй - Маркет Груп"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Дочірнє підприємство "Маркет-Плазо"

про звернення стягнення на предмет іпотеки на суму 32 198 340,96 грн.

Без участі сторін у зв`язку із їх неявкою

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до господарського суду м. Києва з позовною заявою до відповідача про стягнення коштів за неналежне виконання умов кредитного договору № 49.8.2/29/2007-КЛТ від 26.06.2007 в розмірі 32 198 340, 96 грн.

Ухвалою господарського суду м. Києва від 24.10.2014 порушено провадження у справі № 910/22922/14 та призначено до розгляду на 11.11.2014.

У зв`язку із неможливістю здійснення правосуддя Головатюком Л.Д. Відповідно до пункту 2.3.50 Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматичний розподіл справи № 910/22922/14.

За результатом повторного автоматичного розподілу справу передано судді Лиськову М.О.

30.01.2017 суддя Лиськов М.О. прийняв до свого провадження справу № 910/22922/14 та поновив провадження у справі № 910/22922/14.

09.03.2017 представник відповідача подав клопотання про зупинення провадження у справі.

Клопотання мотивовано тим, що Господарським судом Дніпропетровської області було порушено провадження у справі № 904/4603/16 про банкрутство Відповідача.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.03.2017 провадження у справі №910/22922/14 зупинено до вирішення пов`язаної з нею справи Господарського суду міста Києва № 904/4603/16.

Як встановлено судом та Єдиного державного реєстру судових рішень, що ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 18.12.2018 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "ТЕХМЕНЕДЖМЕНТ", м. Київ за № 17-12/2018 від 17.12.2018 про закриття провадження у справі № 904/4603/16 та заяву ДП "СТРОЙ-МАРКЕТ ГРУП" за № 06/11 від 06.11.2018р. про закриття провадження у справі № 904/4603/16 про банкрутство Дочірнього підприємства "СТРОЙ-МАРКЕТ ГРУП" (49000, м. Дніпропетровськ, Індустріальний район, вул. Калинова, буд.25-27, ). Закрито провадження у справі №904/4603/16 про банкрутство Дочірнього підприємства "СТРОЙ-МАРКЕТ ГРУП" (49000, м. Дніпропетровськ, Індустріальний район, вул. Калинова, буд.25-27, ).

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2022 судом поновлено провадження у справі №910/22922/14, вирішено розгляд справи №910/22922/14 здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 06.07.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.07.2022 у зв`язку із неявкою сторін розгляд справи відкладено на 03.08.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.08.2022 судом закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 21.09.2022.

29.08.2022 від Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" надійшло повідомлення по справі, в якому вказано що в межах процедури реалізації майна Банку, в якому запроваджено ліквідаційну процедуру, на підставі Договору №706-К купівлі-продажу майнових прав від 29.08.2018 року, Банк відступив ТОВ "ФК "РІТЕЙЛ КЕПІТАЛ" () право вимоги за кредитним договором №49.8.2/29/2007-КЛТ від 26.06.2007 (Б2 - 16.12.2009) року, укладеним з юридичною особою.

Тому, з 29.08.2018 року, Новим кредитором за даною кредитною угодою є ТОВ "ФК "РІТЕЙЛ КЕПІТАЛ" (), місцезнаходженням якого: вулиця Набережно- Хрещатицька, будинок 25, місто Київ, 04070.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.09.2022 замінено позивача по справі №910/22922/14 Публічне акціонерне товариство "Дельта Банк" ( , 01133, м. Київ, вул. Коновальця 36-Б) його правонаступником Товариство з обмеженою відповідальністю ФК "РІТЕЙЛ КЕПІТАЛ" (; вулиця Набережно-Хрещатицька, будинок 25, місто Київ, 04070).

Протокольною ухвалою суду від 21.09.2022 розгляд справи по суті відкладено на 19.10.2022.

У судове засідання, призначене на 19.10.2022 представники учасників справи не з`явилися, причин неявки суд не повідомили, хоча про дату та час розгляду справи були повідомлені належними чином ухвалою суду від 21.09.2022.

Протокольною ухвалою суду від 19.10.2022 розгляд справи по суті відкладено на 09.11.2022.

У судове засідання, призначене на 09.11.2022 представники учасників справи не з`явилися, причин неявки суд не повідомили, хоча про дату та час розгляду справи були повідомлені належними чином.

Судом враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відтак, суд зазначає, що позивач, який подав до відповідного суду позовну заяву, вважається обізнаним про розгляд справи у суді та відповідно зобов`язаний дотримуватись обов`язків, покладених на нього ч. 2 ст. 42 ГПК України.

Відповідно до частини першої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно із статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини четвертої статті 202 ГПК України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини четвертої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Правова позиція щодо застосування пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладена в постановах Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15, від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19.

Так, у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15 зазначено таке.

На відміну від пункту 5 частини першої статті 81 Господарського процесуального кодексу України, в редакції, чинній до 15.12.2017, яка як підставу залишення позовної заяви без розгляду передбачала неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, або неявку представника позивача на виклик у засідання господарського суду, якщо його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору, наведені положення статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України в чинній редакції не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

У постановах Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19 викладено таку правову позицію щодо застосування пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Водночас Господарський процесуальний кодекс України встановляє обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; не приховувати докази.

Поряд з тим, неявка представника позивача у підготовчі судові засідання 06.07.2022, 03.08.2022, 21.09.2022, у судове засідання з розгляду справи по суті 19.10.2022, 09.11.2022 та відсутність будь-яких вмотивованих клопотань, неподання пояснень по справі, котрі суд зобов`язував позивача надати ухвалою суду від 16.06.2022, унеможливлює суд з`ясувати чи підтримує на цей час позивач свій позов.

На переконання суду, неподання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі №922/2584/18, від 16.08.2018 у справі № 910/2344/17 та від 04.09.2018 у справі №910/14047/17.

Враховуючи неявку, зокрема, уповноваженого представника позивача у підготовчі судові засідання 06.07.2022, 03.08.2022, 21.09.2022, у судове засідання з розгляду справи по суті 19.10.2022, 09.11.2022, а також те, що останнім не було виконано вимог ухвал суду від 16.06.2022 та відсутність клопотання про розгляд справи за відсутністю представника позивача та будь-яких обґрунтованих повідомлень з приводу неявки його представника в судові засідання, а також неможливість вирішення справи без участі позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на викладене, сума судового збору сплачена позивачем поверненню не підлягає.

Керуючись ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 232, 233, 240 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позов Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" (замінено на Товариство з обмеженою відповідальністю ФК "РІТЕЙЛ КЕПІТАЛ") без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили 09.11.2022 та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені статтями 254 - 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено та підписано 16.11.2022

Суддя М.О. Лиськов