ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" жовтня 2022 р. Справа№ 910/15207/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Євсікова О.О.

суддів: Корсака В.А.

Владимиренко С.В.

за участю:

секретаря судового засідання Звершховської І.А.,

представники учасників справи не з`явились,

розглянувши апеляційну скаргу

Товариства з обмеженою відповідальністю "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА"

на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 (повний текст складено 06.07.2022)

у справі № 910/15207/21 (суддя Трофименко Т.Ю.)

за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА",

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1) ОСОБА_2 ,

2) ОСОБА_3

про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників товариства, -

в с т а н о в и в :

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою, у якій просив визнати недійсними рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" (далі - ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА"), оформлених протоколом загальних зборів учасників № 10/09/2021 від 10.09.2021.

В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 вказує на порушенням вимог закону під час скликання та проведення загальних зборів 10.09.2021 та позбавлення його (позивача) можливості взяти участь у загальних зборах, чим порушено його права на управління товариством.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 позовні вимоги задоволено повністю.

Господарський суд першої інстанції дійшов висновку, що недотримання порядку скликання загальних зборів учасників товариства, прийняття ними рішень за відсутності позивача, не повідомленого про їх проведення, є порушенням вимог закону та статуту товариства, порушує права позивача як учасника на участь в управлінні справами товариства, а тому є підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА", оформлених протоколом від 10.09.2021 №10/09/2021.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

Не погодившись з рішенням Господарського суду міста Києва від 04.07.2022, ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким у задоволенні позову відмовити.

Скаржник вважає, що під час ухвалення оскаржуваного рішення місцевий господарський суд неправильно застосував норми матеріального права та не з`ясував обставини, що мають значення для справи.

Апелянт посилається на висновки Верховного Суду у постановах від 22.01.2020 у справі №915/99/19, від 06.03.2019 у справі №916/474/18, від 03.04.2018 у справі №908/1323/16, від 13.02.2020 у справі №902/36/19, від 22.10.2019 у справі № 923/876/16 та вважає, що рішення загальних зборів учасників підлягають визнанню недійсними з підстав допущення порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників у випадку, якщо буде встановлено, що: допущені порушення істотно вплинули на прийняття загальними зборами оскаржуваних рішень; визнання недійсними рішень загальних зборів учасників не призведе до прийняття нового подібного за змістом рішення. При цьому використання судом підходу «неповідомлення учасника про проведення загальних зборів автоматично свідчить про їх недійсність» є неприпустимим, оскільки у такому разі відсутній сенс розгляду корпоративного спору між учасниками товариства у судовому порядку. Це пояснюється тим, що за використання такого підходу суд не досліджує всі фактичні обставини, а лише формально перевіряє один документ - повідомлення про проведення загальних зборів учасників. Водночас вказаний вище підхід не відповідає ч. 3 ст. 98 ГПК України, у якій, зокрема, вказано, що головуючий відповідно до завдання господарського судочинства спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об`єктивного з`ясування обставин справи. У свою чергу природа корпоративних спорів набагато глибша, аніж формальна перевірка повідомлення / неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів та під час вирішення такого спору, має надаватись оцінка діям не лише відповідачів, а й самого позивача. Суд також повинен враховувати, чи має якесь юридичне та фактичне значення для позивача задоволення його позовних вимог, досліджувати, що зробив позивач після порушення його прав в контексті господарської діяльності товариства, чи не існує ризику прийняття загальними зборами учасниками аналогічного рішення після його скасування. Якщо суд вирішить, що такий ризик не лише існує, а і є очевидним, та що позивач ініціюванням судового спору має намір перешкодити нормальному функціонуванню товариства (оскільки вирішення цього спору не матиме для позивача жодного значення), то визнання недійсним рішення загальних зборів учасників взагалі не буде ефективним та по суті лише блокуватиме законну господарську діяльність позивача.

Щодо нез`ясування судом обставин, які мають значення для справи, а саме можливості ОСОБА_1 у випадку присутності на загальних зборах учасників Товариства вплинути на прийняті та закріплені Протоколом рішення, апелянт вказує, що суд взагалі не врахував зміст пояснень третіх осіб ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які наявні в матеріалах справи №910/15207/21. Зокрема, ОСОБА_2 у своїх поясненнях третьої особи від 21.12.2021 зазначав: «Рішення про зміну директора з ОСОБА_1 на ОСОБА_4 було прийнято, зокрема, у зв`язку з тим, що я та ОСОБА_3 вважали роботу ОСОБА_1 на посаді директора незадовільною. ОСОБА_4 для мене й ОСОБА_3 був єдиною можливою особою, яка б могла зайняти посаду керівника ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Україна». Тому наше рішення про зміну директора було безальтернативним і ніщо його не могло б змінити. Навіть якщо вказане рішення і буде скасовано з якихось причин, то я впевнений, що повноважні загальні збори учасників ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Україна» знову приймуть рішення про звільнення ОСОБА_1 з посади директора». Крім того, ОСОБА_3 у своїх поясненнях третьої особи від 21.12.2021 вказав: «Вважаючи роботу ОСОБА_1 на посаді директора незадовільною, ми з ОСОБА_2 прийняли рішення про призначення замість нього нового директора - ОСОБА_4 , який, на мою та ОСОБА_2 думку, був єдиною можливою кандидатурою на посаду керівника. Наше рішення про зміну директора було обдуманим, однозначним і ніщо його не могло б змінити чи на нього повпливати, зокрема, думки/ дії/ позиція ОСОБА_1 . Навіть якщо вказане рішення і буде скасовано у судовому порядку, то я впевнений, що загальні збори учасників ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Україна» знову приймуть рішення про звільнення ОСОБА_1 з посади директора».

Додатково скаржник зазначає, що під час судового розгляду у справі №910/15207/21 у судових засіданнях було з`ясовано, що ОСОБА_1 володіє 33,34% статутного капіталу Товариства, а тому може ініціювати скликання загальних зборів учасників Товариства та вносити до порядку денного будь-які питання, зокрема, питання щодо законності зміни директора, його пропозиції щодо особи директора тощо. Однак станом на час розгляду справи ОСОБА_1 будь-яких дій, спрямованих на те, щоб переконати інших учасників ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Україна» у тому, що оскаржувані рішення загальних зборів були помилковими або під час їх прийняття не було враховано будь-яку важливу на його погляд обставину, не вчиняв. За таких обставин задоволення позову ОСОБА_1 і визнання недійсними рішень загальних зборів учасників перетворюється на формальний процес, який не переслідує мети здійснити захист конкретних і зрозумілих економічних інтересів ОСОБА_1 .

Скаржник вважає, що ухвалюючи оскаржуване рішення та застосовуючи викладені у постановах від 06.03.2018 у справі №907/167/17, від 10.10.2019 у справі №916/1807/17 висновки щодо застосування норм права, суд повинен був пересвідчитися, що відсутність ОСОБА_1 на відповідних загальних зборах учасників Товариства могла реально вплинути на прийняті та закріплені протоколом рішення. Однак будь-яких висновків з цього приводу із посиланням на конкретні обставини справи суд не навів.

На думку апелянта, виходячи з матеріалів справи №910/15207/21, відсутність ОСОБА_1 на відповідних загальних зборах учасників Товариства не могла будь-яким чином вплинути на прийняті та закріплені протоколом рішення, що не було враховано судом під час ухвалення рішення.

Скаржник не погоджується з висновками суду, «що, по-перше, відповідач не надав жодних належних доказів на підтвердження існування спору між позивачем як учасником та товариством, обмежившись лише поясненнями незадовільної роботи позивача як директора, однак без будь-якого доказового обґрунтування (суд звертає увагу, що навіть у протоколі не йдеться про причину звільнення), а, по-друге, рішення щодо звільнення з посади позивача як директора товариства не підпадає під визначення рішення з питань щодо спору між позивачем і товариством». На думку апелянта, у даному випадку під час ухвалення оскаржуваного рішення суд не звернув уваги на те, що всупереч ЦК України та Статуту ОСОБА_1. діяв недобросовісно, не в інтересах Товариства, у зв`язку з чим між ОСОБА_1 та ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Україна» виник спір щодо виконання ним повноважень директора Товариства, про що свідчать наступні обставини. ОСОБА_1 безпідставно змінив місцезнаходження ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Україна», грубо порушив вимоги Статуту та фактично здійснює роботу у конкурентній компанії, заблокував роботу підприємств, що входять до групи Крестон (ТОВ «Крестон Джі Сі Джі», ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Аудит», ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Едвайзорі», ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Україна»).

Скаржник зазначає, що на початку вересня ОСОБА_1 відчужив частину своєї частки у ТОВ «Крестон Джі Сі Джі» на користь дружини ОСОБА_5 (далі - ОСОБА_5 ), внаслідок чого частки учасників було змінено таким чином: ОСОБА_3 - 21 000,00 грн; ОСОБА_2 - 21 000,00 грн; ОСОБА_1 - 1 470,00 грн; ОСОБА_5 - 19 530,00 грн (31%). Також 06.09.2021 ОСОБА_1 відчужив частину своєї частки у ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Аудит» на користь дружини ОСОБА_5 , внаслідок чого частки учасників було змінено таким чином: ОСОБА_3 - 11 014,00 грн; ОСОБА_2 - 11 014,00 грн; ОСОБА_1 - 770,98 грн; ОСОБА_5 - 10 243,02 грн (31%). При цьому, ОСОБА_5 не є аудитором. За таких обставин, після відчуження ОСОБА_1 частини своєї частки в статутному капіталі ТОВ «Крестон Джі Сі Джі» та ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Аудит» на користь ОСОБА_5 , остання, не будучи аудитором, набула по 31% статутного капіталу товариств, що унеможливлює ведення цими товариствами аудиторської діяльності. На думку апелянта, фактично внаслідок таких дій ОСОБА_1 було заблоковано роботу групи компаній, оскільки основним напрямком її роботи є саме аудиторська діяльність.

Скаржник вважає, що наведеним вище підтверджується наявність спору між ТОВ «Крестон Джі Сі Джі Україна» та ОСОБА_1 щодо обіймання останнім посади та виконання повноважень директора Товариства. Крім того, під час встановлення наявності чи відсутності спору між товариством та учасником має враховуватись безпосередньо пояснення Товариства. А тому ОСОБА_1 , навіть у разі присутності на загальних зборах учасників Товариства, не мав би права голосу під час прийняття оскаржуваних рішень загальних зборів учасників Товариства. Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд не встановив відповідних обставин, не надав правової оцінки вказаним обставинам в контексті норм ч. 3 ст. 98 ЦК України, не обгрунтував, що необхідно вважати «спором» і з яких причин наведені обставини не свідчать про наявність спору та, відповідно, неправильно застосував цю норму матеріального права.

ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з клопотанням про вирішення питання скасування заходів забезпечення позову, у якому, посилаючись на ст. ст. 145, 237 ГПК України, просить при ухваленні судового рішення за результатами розгляду апеляційної скарги ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 у справі №910/15207/21 вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на підставі ухвали Господарського суду міста Києва від 29.11.2021, та скасувати вжиті на підставі вказаної ухвали заходи забезпечення позову.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2022 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Владимиренко С.В., Корсак В.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.08.2022 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/15207/21 та відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 до надходження матеріалів справи №910/15207/21.

10.08.2022 матеріали справи №910/15207/21 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.08.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 у справі №910/15207/21. Розгляд справи призначено на 26.09.2022. Запропоновано учасникам справи надати відзив на апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня вручення копії даної ухвали. Роз`яснено апелянту право подати до суду відповідь на відзив протягом десяти днів з дня вручення йому відзиву на апеляційну скаргу.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.09.2022 відкладено судове засідання на 10.10.2022.

Судове засідання, призначене на 10.10.2022, не відбулось у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та ракетними ударами по місту Києву.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.10.2022 призначено судове засідання на 31.10.2022.

У судовому засіданні 31.10.2022 було оголошено вступну і резолютивну частини постанови. Повний текст постанови складений 14.11.2022 після закінчення підготовки для підтримання кваліфікації суддів Євсікова О.О. , Корсака В.А. і Владимиренко С.В. у Національній школі суддів України з 07.11.2022 по 11.11.2022 на підставі наказу голови Північного апеляційного господарського суду від 07.11.2022 № 23-ін.

Позиції учасників справи.

Від ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відзиви на апеляційну скаргу не надійшли.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції, перевірені та додатково встановлені апеляційним господарським судом.

27.01.2016 Голосіївською районною державною адміністрацією міста Києва зареєстровано ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА», номер запису в Єдиному державному реєстрі про проведення державної реєстрації юридичної особи - 0041773.

Відповідно до Статуту ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ Україна» (у новій редакції, затвердженій протоколом загальних зборів учасників №1/19 від 24.01.2019, далі - Статут) та інформації з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, його учасниками є: ОСОБА_1 (розмір внеску до статутного фонду 1000,20 грн); ОСОБА_2 (далі - ОСОБА_2 ) (розмір внеску до статутного фонду 999,90 грн); ОСОБА_3 (далі - ОСОБА_3 ) (розмір внеску до статутного фонду 999,90 грн).

Органами управління Товариства є: вищий орган Товариства - Загальні збори Учасників; виконавчий орган Товариства - Директор (п. 3.1 Статуту).

Згідно з п. 4.1 Статуту, вищим органом Товариства є Загальні збори Учасників Товариства. Загальні збори Учасників Товариства мають право приймати рішення з будь-яких питань діяльності Товариства, у тому числі із тих, що передані до компетенції виконавчого органу Товариства.

10.09.2021 відбулись загальні збори учасників ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА", на яких були присутні учасники Товариства, яким в сукупності належить 66,66% голосів товариства, а саме ОСОБА_2 (частка у статутному капіталі 33,33%) та ОСОБА_3 (частка у статутному капіталі 33,33%).

Протокол загальних зборів учасників ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" №10/09/2021 від 10.09.2021 свідчить, що до порядку денного зборів було включено такі питання:

1. Про обрання голови Загальних зборів учасників.

2. Про звільнення директора Товариства та виключення його з переліку осіб, що можуть представляти Товариство.

3. Про призначення нового директора Товариства.

4. Про зміну місцезнаходження Товариства.

За результатами голосування, згідно з протоколом №10/09/2021 від 10.09.2021, учасники вирішили:

1. Обрати головою Загальних зборів учасників ОСОБА_3 .

2. Звільнити з 10.09.2021 ОСОБА_1 з посади директора Товариства та виключити його з переліку осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи (представляти Товариство).

3. Призначити з 11.09.2021 ОСОБА_4 на посаду директора Товариства.

4. Змінити місцезнаходження Товариства на адресу: 03150, м. Київ, вул. Антоновича, 172.

ОСОБА_1 вважає, що рішення загальних зборів ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ Україна», оформлені протоколом №10/09/2021 від 10.09.2021, прийняті та самі збори проведені з порушенням встановленого законом порядку, а тому є незаконними і підлягають визнанню недійсними, зважаючи на порушення порядку скликання загальних зборів, відсутність належного повідомлення позивача про скликання загальних зборів. ОСОБА_1 вказує, що директором Товариства загальні збори не скликались, а від учасників Товариства вимоги про скликання загальних зборів директору не надходили; позивачу як учаснику Товариства про проведення загальних зборів товариства не повідомлялось взагалі.

Відповідач проти заявлених до нього вимог заперечив з підстав того, що рішення загальних зборів TOB «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА», оформлені протоколом від 10.09.2021, не відносяться до таких, які можуть бути визнані недійсними, зважаючи на вимоги законодавства та практику Верховного Суду, зокрема у постанові від 19.12.2018 у справі №922/3946/16; серед переліку питань порядку денного загальних зборів 10.09.2021 відсутні такі, для прийняття яких необхідно 3/4 або 100% голосів учасників; 10.09.2021 був наявний кворум для проведення засідання загальних зборів від 10.09.2021, рішення за порядком денним були прийняті більшістю голосів; учасник товариства ОСОБА_1 був повідомлений про проведення загальних зборів і відсутність цього учасника товариства не мала вирішального значення, а тому не вплинула на прийняті 10.09.2021 рішення загальними зборами ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА».

Джерела права та мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Відповідно до ст. 167 ГПК України корпоративними правами є права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

Статтею 80 ГПК України (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що товариством з обмеженою відповідальністю є господарське товариство, що має статутний капітал, поділений на частки, розмір яких визначається установчими документами, і несе відповідальність за своїми зобов`язаннями тільки своїм майном.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» учасники товариства, зокрема, мають право брати участь в управлінні товариством у порядку, передбаченому цим Законом та статутом товариства.

Загальні збори учасників є вищим органом товариства. Кожен учасник товариства має право бути присутнім на загальних зборах учасників, брати участь в обговоренні питань порядку денного і голосувати з питань порядку денного загальних зборів учасників (ч. ч. 1, 2 ст. 29 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю»).

Таким чином, право брати участь в управлінні товариством може бути реалізовано учасником товариства за участі у загальних зборах товариства, на яких вирішують ті чи інші питання діяльності товариства.

Порядок скликання загальних зборів учасників визначений ст. ст. 31, 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю».

За змістом ч. ч. 1, 2, 5-9 ст. 31 вказаного Закону загальні збори учасників скликаються у випадках, передбачених цим Законом або статутом товариства, а також:

1) з ініціативи виконавчого органу товариства;

2) на вимогу наглядової ради товариства;

3) на вимогу учасника або учасників товариства, які на день подання вимоги в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства.

Річні загальні збори учасників скликаються протягом шести місяців наступного за звітним року, якщо інше не встановлено законом. До порядку денного річних загальних зборів учасників обов`язково вносяться питання про розподіл чистого прибутку товариства, про виплату дивідендів та їх розмір.

Вимога про скликання загальних зборів учасників подається виконавчому органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного. У разі скликання загальних зборів учасників з ініціативи учасників товариства така вимога повинна містити інформацію про розмір часток у статутному капіталі товариства, що належать таким учасникам.

Виконавчий орган товариства повідомляє про відмову в скликанні загальних зборів учасникам, які вимагали скликання таких зборів, письмово із зазначенням причин відмови протягом п`яти днів з дати отримання вимоги від таких учасників товариства.

Разом з питаннями, запропонованими для включення до порядку денного загальних зборів учасників особою, яка вимагає скликання таких зборів, виконавчий орган товариства з власної ініціативи може включити до нього додаткові питання.

Виконавчий орган товариства зобов`язаний вчинити всі необхідні дії для скликання загальних зборів учасників у строк не пізніше 20 днів з дня отримання вимоги про проведення таких зборів.

У разі якщо протягом 10 днів з дня, коли товариство отримало чи мало отримати вимогу про скликання загальних зборів, учасники не отримали повідомлення про скликання загальних зборів учасників, якщо інший строк не встановлено статутом, особи, які ініціювали їх проведення, можуть скликати загальні збори учасників самостійно. У такому випадку обов`язки щодо скликання та підготовки проведення загальних зборів учасників, передбачені ст. 32 цього Закону, покладаються на учасників товариства, які ініціювали загальні збори учасників.

Відповідно до ст. 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» загальні збори учасників скликаються виконавчим органом товариства. Статутом товариства може бути визначений інший орган, уповноважений на скликання загальних зборів учасників, виконавчий орган товариства скликає загальні збори учасників шляхом надсилання повідомлення про збори кожному учаснику товариства. Виконавчий орган товариства зобов`язаний повідомити учасників товариства не менше ніж за 30 днів до запланованої дати проведення загальних зборів учасників, якщо такий строк не встановлений статутом товариства. Повідомлення, передбачене частиною третьою цієї статті, надсилається поштовим відправленням з описом вкладення. Статутом товариства може бути встановлений інший спосіб повідомлення. У повідомленні про загальні збори учасників зазначаються дата, час, місце проведення, порядок денний. Якщо до порядку денного включено питання про внесення змін до статуту товариства, до повідомлення додається проект запропонованих змін.

Рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.

Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

Велика Палата Верховного Суду також раніше виснувала, що підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у загальних зборах. Зокрема, рішення загальних зборів юридичної особи можуть бути визнані недійсними в судовому порядку в разі недотримання процедури їх скликання (постанова від 28.10.2020 у справі №924/641/17).

Однак не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів) товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.

Права учасника (акціонера, члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону про скликання і проведення загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо. Неповідомлення учасника товариства про проведення загальних зборів в установленому законом та статутом порядку також порушує його права, зокрема право на участь у загальних зборах товариства та, відповідно, на участь в управлінні товариством, що може бути підставою для визнання рішень загальних зборів господарського товариства недійсними.

Отже, у справах з позовною вимогою про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства, заявленою з підстав неповідомлення позивача як учасника товариства про проведення зборів, на яких прийняті спірні рішення, судам при вирішенні питання щодо порушення прав учасника товариства спірним рішенням необхідно з`ясовувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, яке є складовою скликання зборів, а також щодо відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту товариства, оскільки своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів, що містить вичерпну інформацію щодо проведення зборів, є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Якщо учасник (або його представник) узяв участь у загальних зборах і голосував на них, то ця обставина сама собою не обов`язково свідчить про те, що учасник був належним чином повідомлений про збори і мав змогу підготуватися до розгляду питань порядку денного.

Аналогічні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 22.10.2019 у справі №923/876/16.

Необхідність дослідження обставин щодо дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема, щодо належного повідомлення позивача про такі збори, відповідності змісту повідомлення вимогам закону та статуту товариства у подібних правовідносинах (про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства з підстав неповідомлення позивача як учасника товариства про проведення зборів) при вирішенні питання про порушення прав позивача як учасника товариства на участь у загальних зборах та на участь в управлінні товариством підтверджена сталою судовою практикою, зокрема висновками Верховного Суду, що містяться у постановах від 02.05.2018 у справі №910/807/17 та від 27.11.2018 у справі №916/58/18.

Суд встановив, що Статут ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА» не передбачає порядку скликання та проведення загальних зборів учасників Товариства, в т.ч. відмінного від викладеного вище у законі,.

На момент прийняття спірного рішення 10.09.2021 ОСОБА_1 був учасником ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА» з розміром частки у статутному капіталі 33,34%, а також перебував на посаді директора цього ж Товариства.

10.09.2021 відбулись загальні збори учасників ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ Україна», на яких було прийнято рішення, зокрема, звільнити з 10.09.2021 ОСОБА_1 з посади директора Товариства та виключити його з переліку осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи (представляти Товариство); призначити з 11.09.2021 ОСОБА_4 на посаду директора Товариства; змінити місцезнаходження Товариства на адресу: АДРЕСА_1 .

Зазначені рішення були прийняті одноголосно двома присутніми учасниками Товариства, яким в сукупності належить 66,66% голосів, а саме: ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Всупереч положенням ст. 31 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» загальні збори учасників з ініціативи виконавчого органу товариства (директора ОСОБА_1 ) не скликались, так само як і не скликались на вимогу учасника або учасників Товариства, які в сукупності володіють 10 або більше відсотками статутного капіталу товариства, у передбачений Законом спосіб.

У матеріалах справи відсутні докази звернення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 як разом, так і окремо з вимогою про скликання загальних зборів до виконавчого органу товариства в письмовій формі із зазначенням запропонованого порядку денного, а тому права скликати загальні збори учасників самостійно в порядку ч. 9 ст. 31 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» зазначені особи не набули.

Крім того, про проведення загальних зборів учасників 10.09.2021 не було повідомлено ОСОБА_1 як учасника ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА» ані шляхом надсилання повідомлення в порядку ст. 32 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», ані в будь-яки інший спосіб, та як наслідок на цих зборах ОСОБА_1 присутнім не був, участі у голосуванні не брав.

Доказів протилежного матеріали справи не містять.

Таким чином, процедура скликання загальних зборів ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" 10.09.2021 не була дотримана, оскільки не надано доказів виникнення права на проведення загальних зборів учасниками Товариства самостійно, а також повідомлення позивача про їх призначення та проведення в установлений законом спосіб. Це, у свою чергу, призвело до порушення корпоративних прав позивача на участь в управлінні товариством, оскільки він як учасник не зміг (і не міг) взяти участь у загальних зборах та/або належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах, голосувати на загальних зборах, висловлювати свою позицію тощо, тобто не зміг належним чином реалізувати своє право на участь в управління товариством.

ОСОБА_1 є учасником Товариства, та, відповідно, особою, яка наділена правом участі у загальних зборах учасників товариства та прийняття ними рішень з питань порядку денного разом з іншими учасниками товариства, зокрема, в частині вирішення питання про звільнення з посади директора товариства (яким є сам позивач) та призначення нового директора, зміни місцезнаходження товариства.

Наведене у сукупності свідчить, що недотримання порядку скликання загальних зборів учасників Товариства, прийняття ними рішень за відсутності позивача, який взагалі не був повідомлений про їх проведення, є порушенням вимог закону та Статуту Товариства, порушує права позивача як учасника на участь в управлінні справами Товариства, а тому є підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників ТОВ «КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА», оформлених протоколом від 10.09.2021 № 10/09/2021.

ОСОБА_1 звернувся з позовом у цій справі через тиждень після прийняття спірного рішення та на момент його звернення до суду інших рішень не було, спірне рішення було останнім, прийнятим загальними зборами.

Ефективність позовної вимоги про визнання рішень зборів недійсними має оцінюватися, виходячи з обставин справи, залежно від того, чи призведе задоволення такої вимоги до дійсного захисту інтересу позивача без необхідності повторного звернення до суду (принцип процесуальної економії) (постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.09.2020 у справі №910/3009/18, від 19.01.2021 у справі №916/1415/19, від 26.01.2021 у справі №522/1528/15-ц, від 02.02.2021 у справі №925/642/19, від 06.04.2021 у справі №910/10011/19.

Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, апеляційний господарський суд погоджується з висновком господарського суду першої інстанції, що заявлені ОСОБА_1 позовні вимоги (обґрунтовані порушенням його корпоративних прав, а саме права на участь у загальних зборах Товариства та, відповідно, на участь в управлінні Товариством, у зв`язку з чим позивач просить визнати недійсними рішення загальних зборів, ухвалені без його участі, внаслідок його неналежного повідомлення), є належним способом захисту в спірних правовідносинах та узгоджується з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеною в постанові від 03.12.2019 у справі № 904/10956/16.

Апеляційний господарський суд відзначає, що доводи апеляційної скарги в цілому є тотожними доводам, наведеним відповідачем у письмових поясненнях, поданих до господарського суду першої інстанції.

Місцевий господарський суд надав цим доводам належну оцінку, з якою погоджується апеляційний господарський суд.

Так, щодо доводів відповідача про те, що відсутність 33,34% голосів позивача не вплинула на результат голосування, суд з посиланням на висновки Верховного Суду у постановах від 06.03.2018 у справі №907/167/17 та від 10.10.2019 у справі №916/1807/17 обґрунтовано зазначив, що позивачу не може бути відмовлено у задоволенні вимог про визнання недійсними рішень загальних зборів тільки з мотивів недостатності його голосів для зміни результатів голосування з прийнятих загальними зборами учасників рішень, оскільки вплив учасника на прийняття загальним зборами рішень не вичерпується лише голосуванням. Участь позивача у загальних зборах не обмежується виключно голосуванням з питань порядку денного. Голосуванню передують обговорення між учасниками питань порядку денного, внесення обґрунтованих пропозицій відносно порядку денного, виступи учасників, що за певних обставин можуть істотно вплинути на загальний хід голосування та змінити його результати в порівнянні з тими результатами, які мали місце за відсутності на загальних зборах неповідомленого учасника. Можливою є ситуація, коли учасник, який володіє невеликою часткою у статутному капіталі товариства, своїми пропозиціями до порядку денного, виступом відносно пропозицій з голосування питань порядку денного, тощо, переконавши іншого (інших) учасника в правоті своєї позиції, шляхом голосування, при наявності необхідного кворуму голосів у таких учасників для прийняття рішень, може змінити хід голосування.

У даному випадку, позивач, будучи одним із трьох учасників ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" з 33,34% голосів, цілком можливо міг вплинути на результат голосування, схиливши до протилежного рішення хоча б одного учасника, якби був присутній на зборах 10.09.2021.

Місцевий господарський суд також надав оцінку (з якою не погоджується скаржник) доводам відповідача про відсутність у ОСОБА_1 права голосу на спірних зборах 10.09.2021, оскільки між ОСОБА_1 та Товариством наявний спір відповідно до ч. 3 ст. 98 ЦК України щодо виконання ним повноважень директора товариства, оскільки ОСОБА_1 діяв недобросовісно, всупереч нормам ЦК України та Статуту.

Так, згідно з ч. 3 ст. 98 ЦК України учасник товариства не має права голосу при прийнятті загальними зборами товариства рішень з питань щодо вчинення з ним правочину та щодо спору між ним і товариством, якщо інше не встановлено законом. Це правило не застосовується у товаристві з одним учасником.

Місцевий суд зазначив, і з цим погоджується апеляційний господарський суд, що відповідач не надав жодних належних доказів на підтвердження таких тверджень, обмежившись лише поясненнями щодо незадовільної роботи позивача як директора. Суд вказав, що такі твердження зазначені без будь-якого доказового обґрунтування та зауважив, що навіть у протоколі не йдеться про причину звільнення. Також суд зазначив, що рішення щодо звільнення з посади позивача як директора товариства не підпадає під визначення рішення з питань щодо спору між позивачем і товариством.

Наведеним спростовуються відповідні доводи апеляційної скарги.

Щодо посилань скаржника на судову практику Верховного Суду (постанови від 22.10.2019 у справі №923/876/16, від 22.01.2020 у справі №915/99/19, від 06.03.2019 у справі №916/474/18, від 03.04.2018 у справі №908/1323/16, від 13.02.2020 у справі №902/36/19) апеляційний господарський суд зазначає таке.

У справі № 923/876/16 позовні вимоги були вмотивовані порушенням установленого законодавством та статутом ТОВ порядку скликання та проведення загальних зборів учасників цього товариства; позивач посилався на відсутність у представника за довіреністю повноважень на голосування з окремих питань, включених до порядку денного загальних зборів учасників ТОВ, а також наголошував на незаконному позбавленні його частки у статутному капіталі товариства.

У п. 45 постанови від 22.10.2019 у вказаній справі Велика палата Верховного Суду відзначила, що своєчасне і належне повідомлення учасника товариства про скликання загальних зборів є важливим для формування волі при прийнятті рішень загальними зборами, аби кожен з учасників міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні. Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства та з`ясувати дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, а також щодо відповідності питань порядку денного зборів питанням порядку денного, які перелічені в отриманому учасником запрошенні на загальні збори учасників товариства. Якщо учасник (або його представник) узяв участь у загальних зборах і голосував на них, то ця обставина сама собою не обов`язково свідчить про те, що учасник був належним чином повідомлений про збори і мав змогу підготуватися до розгляду питань порядку денного, зокрема вирішити, чи може він довірити участь у таких зборах своєму представнику з огляду на конкретні питання, які виносяться на розгляд зборів, чи визнати доцільним узяти участь у зборах особисто.

У постанові від 22.01.2020 у справі №915/99/19 Верховний Суд, посилаючись на наведені у п. 45 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16 висновки, вказав, що суди попередніх інстанцій правомірно і обґрунтовано задовольнили позов та визнали недійсними рішення загальних зборів учасників ТОВ, які оформлені протоколами №17/081/18-2 та №17/081/18-2 від 17.08.2018.

У постанові від 06.03.2019 у справі №916/474/18 Верховний Суд прийняв рішення щодо позовних вимог фізичної особи - акціонера до ПАТ та ФДМУ про визнання скликання позачергових загальних зборів акціонерів таким, що порушує права акціонерів і не відповідає вимогам чинного законодавства України та визнання недійсними рішень позачергових загальних зборів акціонерів, які регулюються положеннями Закону України «Про акціонерні товариства», які заявлені з підстав, що різняться з тими, котрі визначені позивачем у справі, що розглядається.

Так само у постанові від 03.04.2018 у справі №908/1323/16 Верховний Суд розглянув спір про визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів, які проводились за рішенням наглядової ради, які регулюються положеннями Закону України «Про акціонерні товариства» та заявлені з підстав, що різняться з тими, які визначено позивачем у справі, що розглядається.

Висновки Верховного Суду у постанові від 13.02.2020 у справі №902/36/19 також не є релевантними для цієї справи, оскільки у названій справі Верховний Суд виходив з інших фактичних обставин справи, встановлених господарськими судами, ніж ті, що встановлені у цій справі. Крім того, спірні правовідносини у справі №902/36/19, на відміну від даної, підпадають під правове регулювання Закону України «Про акціонерні товариства».

Щодо клопотання ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" про вирішення питання скасування заходів забезпечення позову апеляційний господарський суд зазначає таке.

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із заявою про забезпечення позову, у якій він просив:

- до набрання законної сили рішенням суду у цій справі заборонити державним та приватним нотаріусам, Міністерству юстиції України, державним реєстраторам, іншій будь-якій уповноваженій особі, визначених Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" вчиняти/здійснювати/проводити будь-які реєстраційні дії, передбачені Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" відносно/щодо ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" в т.ч., але не виключно, реєстрацію, внесення змін до установчих документів, перереєстрацію, реорганізацію будь-яким шляхом, реєстрацію припинення діяльності, реєстрацію будь-яким чином скасування існуючої редакції статуту, проводити передачу реєстраційної справи товариства, а також вносити інші зміни до відомостей про юридичну особу, які містяться в Єдиному державному реєстрі, зокрема, про зміну керівника товариства, складу та часток засновників товариства, розмір статутного капіталу, виключення учасників товариства, зміну особи, що уповноважена вчиняти юридичні дії від імені підприємства, зміну органів управління товариства тощо;

- до набрання законної сили рішенням суду у цій справі заборонити загальним зборам учасників ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" приймати рішення про звільнення директора товариства, припинення його повноважень, відсторонення та/або про призначення нового директора товариства.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову у справі № 910/15207/21 задоволено частково. До набрання законної сили рішенням суду у цій справі заборонено загальним зборам учасників ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" приймати рішення про звільнення директора товариства, припинення його повноважень, відсторонення та/або про призначення нового директора товариства. До набрання законної сили рішенням суду у цій справі заборонено державним та приватним нотаріусам, Міністерству юстиції України, державним реєстраторам, іншій будь-якій уповноваженій особі, визначених Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" вносити зміни до відомостей про юридичну особу - ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА", які містяться в Єдиному державному реєстрі, зокрема, про зміну керівника товариства, зміну особи, що уповноважена вчиняти юридичні дії від імені підприємства, зміну органів управління товариства. В іншій частині у задоволенні заяви відмовлено.

Вказана ухвала не оскаржувалась учасниками справи та у встановленому чинним законодавством порядку набрала законної сили.

ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" під час апеляційного провадження за поданою ним апеляційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 звернулось до Північного апеляційного господарського суду з клопотанням про вирішення питання скасування заходів забезпечення позову.

Посилаючись на ст. ст. 145, 237 ГПК України, ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" просить при ухваленні судового рішення за результатами розгляду апеляційної скарги ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 у справі №910/15207/21 вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на підставі ухвали Господарського суду міста Києва від 29.11.2021, та скасувати вжиті на підставі вказаної ухвали заходи забезпечення позову.

З цього приводу апеляційний суд відзначає таке.

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору. Учасник справи, який звертається із заявою про забезпечення позову, повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення.

Положення ст. ст. 136, 137 ГПК України пов`язують вжиття господарським судом заходів забезпечення позову з обґрунтуванням обставин необхідності такого забезпечення в контексті положень ст. 73 ГПК України як гарантії ефективності задоволення вимог позивача (заявника) за результатами розгляду спору по суті.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача (боржника) та забезпечити реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь особи, яка звернулась з позовом, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову за своєю суттю є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача (боржника), або пов`язаних із ним інших осіб, в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя та задоволених вимог позивача або особи, яка звернулась з відповідними вимогами у справу про банкрутство (Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.06.2018 у справі №911/3871/17).

Відповідно до ч. 1 ст. 145 ГПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Отже, ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи, навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер та діють до моменту скасування таких заходів судом, який їх вжив, чи судом вищої інстанції у разі скасування ухвали про вжиття спірних заходів забезпечення за їх безпідставністю.

Така правова позиція висловлена Верховним Судом у постанові від 13.02.2020 у справі № 50/790-43/173.

Водночас Верховний Суд у наведеній постанові також вказав на те, що необхідно розмежовувати як окремі юридичні факти «скасування заходів забезпечення» господарським судом, який їх вжив, у зв`язку з тим, що такі заходи вичерпали свою дію чи потреба у їх збереженні відпала, а також «скасування ухвали суду про вжиття заходів забезпечення» судом вищої інстанції з підстав її невідповідності нормам матеріального і процесуального права та фактичним обставинам справи.

У цій справі заходи забезпечення позову, за заявою позивача, вжиті ухвалою місцевого господарського суду та не є предметом апеляційного оскарження у цій справі за апеляційною скаргою відповідача.

Суд апеляційної інстанції має право скасувати заходи забезпечення позову, вжиті судом першої інстанції, лише у разі скасування судового рішення, яким такі заходи вжиті, або у разі самостійного скасування таких заходів, вжитих цим же судом, якщо такі заходи вичерпали свою дію чи потреба у їх збереженні відпала.

В іншому разі (у випадку скасування заходів забезпечення позову, вжитих судом першої інстанцій поза межами апеляційного перегляду такого судового рішення), апеляційний суд діяв би не як «суд, встановлений законом» (близька за змістом позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.01.2021 у справі №910/6729/20 та від 21.05.2021 у справі №916/3638/20).

Поняття «суд, встановлений законом» стосується не лише правової основи існування суду, але й дотримання ним норм, які регулюють його діяльність (п. 24 рішення ЄСПЛ від 20.07.2006 у справі «Сокуренко і Стригун проти України», заяви №29458/04 та №29465/04) і включає в себе, зокрема, таку складову, як дотримання усіх правил юрисдикції та підсудності.

ЄСПЛ неодноразово зазначив, що фраза «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Занд проти Австрії» («Zand v. Austria») Комісія висловила думку, що термін «суд, встановлений законом» у п. 1 ст. 6 передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з […] питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів [...]». У деяких випадках він визнавав, що найвищий судовий орган, уповноважений тлумачити закон, міг ухвалювати рішення, яке не було чітко визначене законом. Таке застосування закону, однак, мало винятковий характер, і зазначений суд надав чіткі й вірогідні підстави для такого виняткового відступу від застосування своїх визначених повноважень (рішення ЄСПЛ від 13.05.2003 у справі «Хуліо Воу Жиберт та Ель Хогар і ля Мода проти Іспанії») («Julio Bou Gibert and El Hogar Y La Moda J. A. X. A. v. Span»).

За наведених підстав клопотання ТОВ "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" про вирішення питання скасування заходів забезпечення позову (у якому заявник просить за результатами розгляду його апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 у справі №910/15207/21 вирішити питання про скасування заходів забезпечення позову, вжитих на підставі ухвали Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 та скасувати вжиті на підставі вказаної ухвали заходи забезпечення позову) задоволенню не підлягає.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 276 ГПК України).

Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення місцевого господарського суду у цій справі є законним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачається; підстави для задоволенні апеляційної скарги - відсутні.

Судові витрати.

У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги витрати за подання апеляційної скарги відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на апелянта.

Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "КРЕСТОН ДЖІ СІ ДЖІ УКРАЇНА" на рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 у справі №910/15207/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 у справі №910/15207/21 залишити без змін.

3. Судові витрати, пов`язані з поданням апеляційної скарги, покласти на апелянта.

4. Справу № 910/15207/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 14.11.2022.

Головуючий суддя О.О. Євсіков

Судді В.А. Корсак

С.В. Владимиренко