ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" листопада 2022 р. м. Київ Справа № 911/855/22

Господарський суд Київської області у складі судді Рябцевої О.О., розглянувши справу

за позовом Заступника керівника Київської обласної прокуратури, м. Київ в інтересах держави в особі Державного агентства меліорації та рибного господарства України, м. Київ, Іванківської селищної ради, Київська обл., Вишгородський р-н., смт. Іванків

до Товариства з обмеженою відповідальністю Мореход-3000, Черкаська обл., м. Черкаси,

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, ОСОБА_1 , м. Київ

про стягнення 96775,88 грн.

Секретар судового засідання: Самусь В.С.

За участю представників:

прокурор: Набок Ю.В. (посв. № 064673 від 01.06.2021 р.);

від позивача-1: Сергієнко А.О. (самопредставництво);

від позивача-2: не з`явився;

від відповідача: не з`явився;

від третьої особи: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заступник керівника Київської обласної прокуратури звернувся до господарського суду Київської області з позовною заявою в інтересах держави в особі Державного агентства меліорації та рибного господарства України та Іванківської селищної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю Мореход-3000 про стягнення 96775,88 грн. шкоди.

Позовні вимоги (з урахуванням заяви, що надійшла до суду на усунення недоліків позовної заяви) обґрунтовано тим, що постановою у справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 р. № 1/009126, винесеною головним державним інспектором Київського рибоохоронного патруля № 1 Ковалем І.В., Подорожного О.В., який станом на 21.08.2019 р. працював у ТОВ «Мореход-3000», визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення. За твердженням прокурора, у результаті вчинення Подорожним О.В. суспільно-шкідливих дій рибному господарству Київського водосховища заподіяно збитки у розмірі 96775,88 грн., що є підставою для стягнення з ТОВ «Мореход-3000», як роботодавця, шкоди у сумі 96775,88 грн. на підставі ст.ст. 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 1166, ч. 1 ст. 1172 ЦК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Звернення прокурора з позовом до господарського суду Київської області обґрунтоване посиланням на ч. 3 ст. 23 Закону України Про прокуратуру, відповідно до якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Прокурором позивачем-1 зазначено Державне агентство меліорації та рибного господарства України.

Відповідно до пп. 3, 5, 7, 8 п. 4, пп. 3 п. 5 Положення про Державне агентство меліорації та рибного господарства України, затвердженого постановою Кабінету міністрів України № 895 від 30.09.2015 р., Держрибагентство відповідно до покладених на нього завдань, окрім іншого, здійснює державний нагляд (контроль) у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів у виключній (морській) економічній зоні України, територіальному морі, внутрішніх водоймах України та у водах за межами юрисдикції України щодо рибальських суден, що плавають під Державним Прапором України, відповідно до міжнародних договорів України; здійснює контроль за дотриманням правил рибальства; здійснює контроль за дотриманням правил використання об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; складає протоколи та розглядає справи про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених законом; контролює діяльність територіальних органів Держрибагентства.

Пунктом 7 зазначеного Положення передбачено, що Держрибагентство (орган рибоохорони) здійснює свої повноваження безпосередньо, а також через утворені в установленому порядку територіальні органи (органи рибоохорони).

Згідно з п. 6.16 Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства

аграрної політики та продовольства України 19.01.2012 р. № 26, Управління має право самостійно та через органи прокуратури подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.

Отже Державне агентство меліорації та рибного господарства України та його територіальні органи є органами уповноваженими державою здійснювати функції контролю за використанням та охороною рибних запасів, у тому числі вживати заходи до відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконного вилову риби.

Листом від 25.03.2021 р. № 1-7-911650-21 Київський рибоохоронний патруль Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області у відповідь на запит Київської обласної прокуратури повідомило, що не зверталося до суду з позовною заявою до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 96775,00 грн., згідно з постановою про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 р. № 009126.

Листом вiд 29.03.2021 р. № 2-4.2-16/1735-21 Державне агентство рибного господарства України на запит Київської обласної прокуратури щодо надання інформації про відшкодування та стягнення шкоди, завданої рибному господарству України з працівників, зокрема ТОВ «Мореход-3000», ОСОБА_1 , повідомило про те, що розгляд вказаних листів надіслано за належністю Управлінню державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області.

Надалі Листом від 08.04.2021 р. № 2-4.2-9/2002-21 Державне агентство рибного господарства України повідомило Київську обласну прокуратуру, що не зверталось до суду з позовною заявою стосовно працівника ТОВ «Мореход-3000» ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів у розмірі 96775 грн. згідно постанови про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 р. № 009126.

Листом від 07.04.2021 р. № 1-7-911890-21 Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області повідомило Київську обласну прокуратуру, що Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області не може виступати самостійною стороною спору в господарському судочинстві, адже не є самостійним суб`єктом господарювання та не має статусу юридичної особи. У зв`язку з вищенаведеним, Київський рибоохоронний патруль не заперечує щодо здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави щодо відшкодування збитків, завданих рибному господарству України.

Отже, ні Державним агентством меліорації та рибного господарства України, ні його територіальним органом Управлінням Державного агентства меліорації та рибного господарства у м. Києві та Київській області упродовж тривалого часу відповідних заходів не вжито.

Крім того, прокурором позивачем-2 зазначено Іванківську селищну раду.

Відповідно до п. б) ч. 2 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі бюджету Автономної Республіки Крим та відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Відповідно до п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України до надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків.

У розділі 4 Порядку казначейського обслуговування доходів та інших надходжень державного бюджету, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 29.01.2013 р. № 43, передбачено, що платежі, які відповідно до Бюджетного кодексу України та закону про Державний бюджет України є доходами спеціального фонду державного бюджету, крім власних надходжень бюджетних установ, зараховуються на відповідні рахунки, відкриті в Казначействі на ім`я відповідного органу Казначейства у розрізі територій та кодів класифікації доходів бюджету.

Отже завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби у подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Враховуючи те, що правопорушення вчинено на території Іванківської селищної ради Вишгородського району Київської області, платежі щодо відшкодування завданої навколишньому природному середовищу шкоди зараховуються на спеціальний рахунок селищної ради, то несвоєчасна сплата їх призводить до дефіциту місцевого бюджету.

Листом від 01.06.2021 р. № 02-31-1719 Іванківська селищна рада Вишгородського району Київської області повідомила Заступника керівника Київської обласної прокуратури, що жодних заходів, спрямованих на відшкодування шкоди завданої рибному господарству суспільно-шкідливими діями ОСОБА_1 , не вживалося у зв`язку з не повідомленням про вчинення будь-яких протиправних дій та про притягнення до адміністративної відповідальності даної особи.

Листом від 27.05.2022 р. № 12/2-257вих-22 Київська обласна прокуратура повідомила Державне агентство рибного господарства України та Іванківську селищну раду Вишгородського району Київської області про те, що на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України Про прокуратуру нею буде пред`явлено до суду позов про відшкодування шкоди у сумі 96775,88 грн., завданої рибному господарству, в інтересах держави в особі Державного агентства рибного господарства України та Іванківської селищної ради.

Наведені обставини є підставою для звернення Заступника керівника Київської обласної прокуратури з даним позовом до суду в інтересах держави в особі Державного агентства меліорації та рибного господарства України та Іванківської селищної ради.

Ухвалою господарського суду Київської області від 21.07.2022 р. залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 .

17.08.2022 р. до господарського суду Київської області від позивача-1 надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача, в якій заявник повідомляє суд, що підтримує позовні вимоги в повному обсязі та просить їх задовольнити та провести підготовче судове засідання за відсутності представника Державного агентства меліорації та рибного господарства України.

01.09.2022 р. до господарського суду Київської області на виконання ухвали господарського суду Київської області від 18.08.2022 р. від Головного управління ДПС у Черкаській області надійшов лист, в якому надано запитувану інформацію щодо перебування ОСОБА_1 у трудових відносинах з ТОВ Мореход-3000 станом на серпень 2019 р.

Ухвалою господарського суду Київської області від 06.09.2022 р. продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів.

14.09.2022 р. до господарського суду Київської області від позивача-1 надійшли пояснення, в яких він просить суд, зокрема, задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та розгляд справи проводити без його представника.

Ухвалою господарського суду Київської області від 20.09.2022 р. закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 04.10.2022 р.

13.07.2022 р., 05.08.2022 р., 05.09.2022 р., 19.09.2022 р., 30.09.2022 р. та 22.10.2022 р. до господарського суду Київської області від позивача-2 надійшли аналогічного змісту клопотання про задоволення позовних вимог, в яких він просить задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та розглянути справу без його представника.

Прокурор у підготовчих та у судових засіданнях позов підтримав.

Представник позивача-1 у підготовчих засіданнях 21.07.2022 р., 06.09.2022 р. та у судових засіданнях 04.10.2022 р., 03.11.2022 р. позов прокурора підтримав, а у всі інші підготовчі та судові засідання представник позивача-1 не з`явився, хоча про дату, час та місце підготовчих засідань був повідомлений, що підтверджується підписами представника позивача-1 на бланках суду про відкладення підготовчих засідань від 21.07.2022 р. та від 06.09.2022 р., а також підписом представника позивача-1 на бланку суду про відкладення розгляду справи від 04.10.2022 р. Як вже зазначалося, від позивача-1 надійшла заява про розгляд справи за відсутності представника позивача.

Представник позивача-2 у жодне підготовче та судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце підготовчих засідань був повідомлений. Як вже зазначалось, від позивача-2 до суду надійшли клопотання, в яких він просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі та розглянути справу без його представника.

Представник відповідача у жодне підготовче та судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце судових засідань був належним чином повідомлений відповідно до п. 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України в порядку, встановленому ГПК України, що підтверджується поштовим поверненням рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 644.

Представник третьої особи у жодне підготовче та судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце судових засідань був належним чином повідомлений відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 242 ГПК України в порядку, встановленому ГПК України, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення № 628.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника позивача-1, дослідивши докази та оцінивши їх в сукупності, суд

ВСТАНОВИВ:

21.08.2019 р. Головним державним інспектором Київського рибоохоронного патруля Ковалем І.В. складено протокол про адміністративне правопорушення № 009126 відносно громадянина ОСОБА_1 , який, як зазначено у протоколі, працює на посаді рибалки у ТОВ «Мореход-3000».

Відповідно до протоколу 21.08.2019 р. о 10 год. 50 хв. на Київському водосховищі, поблизу с. Страхолісся Іванківського району Київської області відповідальний за лов рибалка ТОВ «Мореход-3000» ОСОБА_1 здійснив промисловий лов на човні ЯЧК-0626, не призначеному для здійснення промислу, тобто без наявного чинного акта технічного огляду судна. При цьому, у човні ЯЧК-0626 було виявлено промислові сітки у кількості 80 шт., а також виловлену рибу: плітка - 369 штук (55 кг.), плоскирка - 776 штук (73 кг.), синець - 7 штук (7 кг.), окунь - 31 штуки (4 кг.), чехонь - 51 штука (10 кг.), судак - 50 штук (15 кг.), краснопірка - 20 штук (2 кг.), сом - 8 штук (3 кг.), карась - 6 штук (1 кг.).

Відповідно до ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 , як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснені його права та обов`язки, а також надано копію протоколу, що підтверджується підписами ОСОБА_1 у відповідних графах протоколу № 00912 від 21.08.2019 р.

До протоколу про адміністративне правопорушення № 00912 від 21.08.2019 р. додано письмові пояснення від 21.08.2019 р. ОСОБА_1 , в яких він зазначив, що з порушенням згоден, та пояснив, що ним, як рибалкою ТОВ «Мореход-3000», було проведено промисловий лов риби промисловими сітками в кількості 80 шт. з човна ЯЧК-0626 без талона про проходження технічного огляду промислового човна.

До протоколу про адміністративне правопорушення № 00912 від 21.08.2019 р. головним спеціалістом відділу іхтіології було складено розрахунок збитків, відповідно до якого прямі збитки, заподіяні незаконним виловом риби, становлять 6970,15 грн., а збитки від втрати потомства становлять 89805,73 грн. Сума загальних збитків складає 96775,88 грн.

Згідно з додатком до журналу обліку вилучених водних біоресурсів № 9 від 13.08.2019 р., затвердженого директором ТОВ «Мореход-3000», рибалка ОСОБА_1 є відповідальним за видобування (вилов) водних біоресурсів на вказаному підприємстві на підставі наказу № 7. Також ОСОБА_1 має посвідчення рибалки № 21.

Вказаними вище діями ОСОБА_1 порушив п. п. 6.1.1, 9.13.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України від 18.03.1999 р. № 33, п. 20 Режиму рибальства у дніпровських водосховищах у 2019 році, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 6 від 09.01.2019 р., п. 28 Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 992 від 25.11.2015 р., ст. 35 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів».

Постановою № 1/009126 по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 р., складеною головним державним інспектором Київського рибоохоронного патруля Ковалем І.В., ОСОБА_1 був притягнутий до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу 170 грн. за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

22.08.2019 р. ОСОБА_1 було сплачено 170 грн. штрафу, що підтверджується дублікатом квитанції № 0.0..1 від 22.08.2019 р.

Статтею 17 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що до спеціального використання об`єктів тваринного світу належать усі види використання тваринного світу (за винятком передбачених законодавством випадків безоплатного любительського і спортивного рибальства у водних об`єктах загального користування), що здійснюються з їх вилученням (добуванням, збиранням тощо) із природного середовища.

За приписами статті 25 Закону України «Про тваринний світ» на території України відповідно до законодавства може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. Правила рибальства, об`єкти рибальства, порядок надання у користування рибогосподарських водних об`єктів, а також вимоги щодо ведення рибного господарства визначаються у порядку, встановленому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України «Про тваринний світ» підприємствам, установам, організаціям і громадянам у порядку спеціального використання об`єктів тваринного світу надається право ведення промислового рибальства, включаючи промисел водних безхребетних на промислових ділянках рибогосподарських водних об`єктів та континентальному шельфі України.

Відповідно до ч. 1 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», яка кореспондується з ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Згідно з ч. 2 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи винні, в тому числі в порушенні правил використання об`єктів тваринного світу; незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища; перевищенні лімітів і порушенні інших встановлених законодавством вимог використання об`єктів тваринного світу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України).

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків (відшкодування шкоди), потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків (шкоди); 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини боржника у заподіянні збитків.

Частиною 1 ст. 1172 Цивільного кодексу України передбачено, що юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків.

Отже, крім загальних підстав, відповідальність суб`єкта господарювання за шкоду настає у випадках, коли особа, з вини якої заподіяна шкода, знаходиться з особою, до якої подано позов, у трудових відносинах, і шкода заподіяна нею у зв`язку з виконанням трудових (службових) обов`язків.

Щодо наявності трудових відносин між ТОВ «Мореход-3000» та ОСОБА_1 судом встановлено наступне.

Пунктом 2 Інструкції з ведення журналу обліку вилучених водних біоресурсів, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 26.01.2016 за № 17 (далі Інструкція), передбачено, що результати вилучених водних біоресурсів заносяться до журналу обліку вилучених водних біоресурсів (далі - Промисловий журнал) за формою згідно з додатком 1 до цієї Інструкції, який є основним документом з обліку вилучених водних біоресурсів.

Відповідальним за правильне і своєчасне ведення Промислового журналу при здійсненні промислу є рибалка, який відповідає за добування (вилов) водних біоресурсів у виробничому підрозділі користувача водних біоресурсів (п. 3 Інструкції).

Пунктом 18 Інструкції встановлено, що одночасно з оформленням титульної сторінки Промислового журналу відповідальною особою користувача водних біоресурсів заповнюється додаток до журналу обліку вилучених водних біоресурів за формою згідно з додатком 2 до цієї Інструкції.

Згідно з додатком до журналу обліку вилучених водних біоресурсів № 9 від 13.08.2019 р., затвердженого директором ТОВ «Мореход-3000», ОСОБА_1 є відповідальним за видобування (вилов) водних біоресурсів на вказаному підприємстві на підставі наказу № 7, що підтверджує наявність трудових відносин між Товариством з обмеженою відповідальністю «Мореход-3000» та ОСОБА_1

Отже матеріалами справами підтверджується, що між відповідачем та особою, яка вчинила адміністративне правопорушення, існували трудові відносини на момент вчинення спірного правопорушення, і зазначена особа діяла від імені відповідача під час виконання службових обов`язків.

Щодо наявності факту завдання протиправними діями ОСОБА_1 шкоди, її розміру та підстав для її відшкодування, судом встановлено наступне.

Згідно з п. 2 та пп. 6.1.1 п. 6.1 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об`єктах України, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України № 33 від 18.03.1999 р. (далі Правила), користувачі водних живих ресурсів підприємства, установи й організації незалежно від форм власності, а також громадяни України та особи без громадянства, які використовують водні живі ресурси, при здійсненні промислу водних живих ресурсів зобов`язані здійснювати промисел згідно з Правилами, Режимами рибальства та іншими вимогами законодавства з питань охорони, використання і відтворення водних живих ресурсів. Не перевищувати обсяги вилучення виділених їм квот водних живих ресурсів.

Відповідно до п. 4 Правил контроль за використанням водних живих ресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України здійснюється державними органами рибоохорони та іншими уповноваженими на це державними органами.

Пунктом 9.5 Правил визначено, що забороняється вилучення заборонених, незаконно встановлених знарядь лову та незаконно вилучених водних живих ресурсів без відповідного запису в судновому журналі і без оповіщення державних органів рибоохорони.

Згідно з ч. 3 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення порушення правил рибальства тягне за собою попередження або накладення штрафу на громадян від двох до десяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян і попередження або накладення штрафу на посадових осіб від десяти до тридцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 240 Кодексу України про адміністративні правопорушення органи рибоохорони розглядають справи про адміністративні правопорушення, пов`язані з порушенням правил рибальства та охорони рибних запасів, передбачені статтею 50, частиною третьою статті 85, статтями 86-1, 91-2 і 188-5 цього Кодексу. Від імені органів рибоохорони розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право: Головний державний інспектор рибоохорони України, головні державні інспектори рибоохорони в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, провідні державні інспектори рибоохорони, старші державні інспектори рибоохорони.

Так, відповідно до п. 2.1 Інструкції з оформлення органами рибоохорони матеріалів про адміністративні правопорушення, затвердженої Наказом Міністерства аграрної політики України від 09.04.2003 р. № 101 (далі Інструкція), при вчиненні громадянами правопорушень уповноважені на те посадові особи органів рибоохорони згідно із статтею 255 КУпАП складають протокол про адміністративне правопорушення (далі протокол) згідно з додатком 1.

Протокол складається на місці виявлення правопорушення. У разі неможливості скласти його на місці виявлення правопорушення, якщо складання протоколу є обов`язковим, інспектори рибоохорони можуть доставляти порушника(ів) до органів місцевого самоврядування та/або органів внутрішніх справ (пункт 2.6 Інструкції).

За змістом п. 2.8 Інструкції протокол підписується особою, яка його склала, порушником і свідками, якщо вони є. У разі відмови порушника підписати протокол у ньому робиться запис про це, який засвідчується підписом особи, яка склала протокол, та іншими особами, які брали участь у виявленні правопорушення. Порушник має право додати до протоколу пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви відмови від підпису.

Особа, яка склала протокол, повідомляє порушнику про місце і час розгляду справи щодо адміністративного правопорушення, роз`яснює його права та обов`язки, передбачені статтею 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі (п. 2.9 Інструкції).

Як вже зазначалось, зі змістом протоколу про адміністративне правопорушення № 00912 від 21.08.2019 р. ОСОБА_1 був ознайомлений, що підтверджується особистим підписом останнього у відповідних графах протоколу, як особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Крім того ОСОБА_1 інспектором рибоохорони було роз`яснено зміст ст. 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснено його права та обов`язки, що також засвідчено його підписом.

Також до протоколу про адміністративне правопорушення № 00912 від 21.08.2019 р. додано пояснення ОСОБА_1 , у яких він підтвердив факт вчинення ним правопорушення та обсягу біоресурсів, про які зазначено у протоколі.

Постановою № 1/009126 по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 р., складеною головним державним інспектором Київського рибоохоронного патруля Ковалем І.В., ОСОБА_1 був притягнутий до адміністративної відповідальності у вигляді штрафу 170 грн. за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Отже факт завдання суспільно-протиправними діями ОСОБА_1 шкоди внаслідок незаконного вилову риби підтверджується протоколом про вчинення адміністративного правопорушення № 009126 від 21.08.2019 р. та поясненнями ОСОБА_1 , які є додатком до вказаного протоколу, а також постановою № 1/009126 по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 р.

Посилання прокурора на те, що не підлягають доказуванню обставини, встановлені протоколом про вчинення адміністративного правопорушення № 009126 від 21.08.2019 р. та постановою № 1/009126 по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 р., складеними головним державним інспектором Київського рибоохоронного патруля Ковалем І.В. щодо порушника ОСОБА_1 , є помилковими, оскільки постанова № 1/009126 від 21.08.2019 р., складена головним державним інспектором Київського рибоохоронного патруля Ковалем І.В., не має для суду преюдиційного значення у даній справі, оскільки не є постановою суду.

Вказана постанова № 1/009126 по справі про адміністративне правопорушення від 21.08.2019 р. оцінена судом в сукупності з іншими доказами у справі.

Пунктом 6.15 Положення про органи рибоохорони Державного агентства рибного господарства України, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 19.01.2012 р. № 26, передбачено, що Управління має право визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.

Приписами ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» визначено, що посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають повноваження, зокрема, визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками.

Київським рибоохоронним патрулем у протоколі про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення вказано про завдання майнової шкоди і перераховано кількість та обсяг незаконно добутих водних біоресурсів риби цінних видів. На підставі вказаної інформації був зроблений і розрахунок збитків, заподіяних суспільно-шкідливими діями ОСОБА_1 .

Розрахунок збитків до протоколу про адміністративне правопорушення № 009126 від 21.08.2019 р. проведено відповідно до Методики розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству внаслідок порушень правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, затвердженої наказом Міністерства аграрної політики України та Міністерства охорони навколишнього природного середовища України 12.07.2004 р. № 248/273 (далі Методика).

Відповідно до п. 1.2 Методики вона призначена для розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству України юридичними та фізичними особами (підприємцями), у тому числі іноземними, унаслідок незаконного (з порушенням правил рибальства і охорони водних живих ресурсів) добування або знищення запасів водних живих ресурсів у територіальних та внутрішніх водах, на континентальному шельфі та у виключній (морській) економічній зоні України.

Підставою та основними вихідними даними для розрахунку збитків, заподіяних рибному господарству порушенням правил рибальства та охорони водних живих ресурсів, можуть бути акти, рапорти, повідомлення, службові записки, фотографії та інші документи, складені посадовими особами спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань екології та природних ресурсів, спеціально уповноваженого центрального органу виконавчої влади з питань рибного господарства та посадовими особами їх територіальних органів, посадовими особами підприємств, установ та організацій, що здійснюють охорону, використання і відтворення тваринного світу, та громадськими інспекторами у галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, та особами, що безпосередньо спостерігали ті або інші вияви спричинення збитків, прямі підрахунки і виміри, результати контрольних ловів, а також офіційні відомості науково-дослідних установ та організацій про стан сировинних запасів даного об`єкта промислу та інші аспекти спричинення збитків (пункт 1.3 Методики).

Збитки відшкодовуються у разі: загибелі риби (на всіх стадіях розвитку), інших водних живих ресурсів, а також їх незаконного вилучення з водних об`єктів; зменшення запасів риби, інших водних живих ресурсів при погіршенні умов їх існування і відтворення (пункт 1.4 Методики).

Визначення заподіяних збитків підраховується послідовно. Спочатку підраховується розмір прямих збитків у вартісному виразі, а потім збитки від утрати потомства. Сума величин безпосередніх збитків та від утрати потомства приймається за загальний збиток, завданий рибному господарству внаслідок загибелі або незаконного вилучення водних живих ресурсів з водних об`єктів (далі водойми) (п. 3.1 - 3.3 Методики).

Судом встановлено, що розрахунок збитків до протоколу про адміністративне правопорушення № 009126 від 21.08.2019 р. включає суму прямих збитків, заподіяних незаконним виловом риби: плітка - 369 штук, плоскирка - 776 штук, синець - 7 штук, окунь - 31 штука, чехоня - 51 штука, судак - 50 штук, краснопірка - 20 штук, сом - 8 штук, карась - 6 штук, яка становить загалом 6970,15 грн.

Крім того, розрахунок збитків до протоколу про адміністративне правопорушення № 009126 від 21.08.2019 р. включає суму збитків від утрати потомства, проведений за формулою для риб, водних безхребетних і водних живих ресурсів «сидячих» видів, становить 89805,73 грн.

Таким чином, загальний розмір збитків, завданий рибному господарству внаслідок порушення правил рибальства та охорони водних живих ресурсів в розмірі 96775,88 грн. є обґрунтованим та підтвердженим матеріалами справи.

Відповідно ст. 20 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» шкода, завдана рибному господарству внаслідок знищення або погіршення стану водних біоресурсів та середовища їх перебування внаслідок господарської та іншої діяльності, підлягає відшкодуванню за рахунок осіб, які безпосередньо здійснювали або замовляли здійснення такої діяльності.

Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Крім того ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Враховуючи викладене, прокурором доведено і належними доказами підтверджено факт наявності всіх елементів, необхідних для притягнення ТОВ «Мореход 3000» до відповідальності за шкоду, заподіяну рибному господарству його працівником ОСОБА_1 під час виконання ним своїх трудових обов`язків, доведено вчинення ним правопорушення, його вину, доведено розмір шкоди та наявність причинного зв`язку між поведінкою ОСОБА_1 і нанесеною шкодою рибному господарству внаслідок порушень Правил рибальства та охорони водних живих ресурсів у сумі 96775,88 грн.

Отже, вимоги прокурора про стягнення з відповідача шкоди, заподіяної рибному господарству Київського водосховища, у розмірі 96775,88 грн. є законними і обґрунтованими, та такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі.

Судовий збір відповідно до ст.ст. 123, 129 ГПК України покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 123, 129, 240-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Мореход-3000 (18002, Черкаська обл., м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, буд. 78, кв. 28, код 35890794) на користь держави в особі Іванківської селищної ради (07201, Київська обл., Вишгородський р-н, смт. Іванків, вул. Проскури Івана, буд. 7, код 04358000) 96775,88 грн. (дев`яносто шість тисяч сімсот сімдесят п`ять грн. 88 коп.) шкоди, заподіяної рибному господарству Київського водосховища.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Мореход-3000 (18002, Черкаська обл., м. Черкаси, Соснівський р-н, вул. Байди Вишневецького, буд. 78, кВ. 28, код 35890794) на користь Київської обласної прокуратури (01601, м. Київ, бул. Лесі Українки, буд. 27/2, код 02909996) 2481,00 грн. (дві тисячі чотириста вісімдесят одну грн. 00 коп.) судового збору.

Рішення набирає законної сили в порядку, встановленому ст. 241 Господарського процесуального кодексу України, та може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання апеляційної скарги відповідно до ст. ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 14.11.2022 р.

Суддя О.О. Рябцева