ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"03" листопада 2022 р. Справа № 874/10/22

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі: суддя Петухов М.Г.

секретар судового засідання Приступлюк Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду заяву Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС"

про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022

у третейській справі № 1/05-2021 (третейський суддя Ковалевич С.П.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Гетьманське"

до Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС"

про стягнення неустойки, витрат по оплаті третейського збору, витрат на професійну правничу допомогу

за участю представників:

від ТОВ "Гетьманське" - Шабельник К.П.;

від ПП "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" - Корень О.М.

ПОСТАНОВИВ:

Рішенням Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі № 1/05-2021 позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Гетьманське" до Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" про стягнення неустойки, витрат по оплаті третейського збору, витрат на професійну правничу допомогу задоволено. Стягнуто з Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Гетьманське" - 413 781 грн 12 коп. неустойки, 35 000 грн витрат на професійну правничу допомогу та 5 379 грн 15 коп. витрат по оплаті третейського збору.

В подальшому, Приватне підприємство "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" звернулось до Північно-західного апеляційного господарського суду із заявою про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі №1/05-2021.

Така заява обґрунтована порушеннями вимог Закону України "Про третейські суди" та Регламенту Третейського суду при Рівненській Торгово - промисловій палаті при розгляді заяв про відвід третейських суддів Бодрягова В.С. та Ковалевича С.П.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 було відкрито провадження за заявою Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі № 1/05-2021. Призначено розгляд заяви Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" про скасування рішення Третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті від 02.09.2022 у справі № 1/05-2021 на 19.10.2022 о 10:30 год. Запропоновано Товариству з обмеженою відповідальністю "Гетьманське", в строк до 10.10.2022, надати письмові пояснення на заяву Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі № 1/05-2021. Витребувано з Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті: свідоцтво про реєстрацію третейського суду; положення про Третейський суд при Рівненській Торгово-Промисловій палаті; регламент Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті; списки третейських суддів.

19.10.2022 на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду надійшли заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Гетьманське" на заяву Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі № 1/05-2021.

Також, у вказаних запереченнях ТОВ "Гетьманське" вказує, що не отримало ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 27.09.2022, представнику потрібен був більший час для опрацювання інформації та надання аргументованих письмових пояснень (заперечень), що в тому числі пов`язано із посиленими повітряними обстрілами міста Києва та Київської області, стабілізаційними відключеннями електроенергії, у зв`язку із чим, просить суд поновити пропущений процесуальний строк для надання письмових пояснень.

Щодо поновлення строку, на подання таких заперечень, суд вказує таке.

Відповідно до ч.1 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Згідно з частиною четвертою цієї статті одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Отже, пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.

Відповідно до ч.2 ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

Отже, строк для подання заперечень, в цьому випадку, є таким, що встановлюється судом, і може бути лише подовженим за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Таким чином, підстав для поновлення встановленого судом строку немає і у задоволенні вказаної заяви слід відмовити.

В той же час, як зазначено вище, встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (ч. 2 ст. 119 ГПК України).

Апеляційний господарський суд зазначає, що процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду і на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії.

Суд апеляційної інстанції бере до уваги, що 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05:30 год. 24.02.2022 строком на 30 діб.

Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"" було затверджено Указ Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні".

Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 год. 26.03.2022 строком на 30 діб.

Законом України від 15.03.2022 № 2119-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"" було затверджено Указ Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні".

Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 год. 25.04.2022 строком на 30 діб.

Законом України від 21.04.2022 № 2119-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"" було затверджено Указ Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні".

Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 год. 25.05.2022 строком на 90 діб.

Законом України від 22.05.2022 № 2263-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"" було затверджено Указ Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні".

Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 год. 23.08.2022 строком на 90 діб.

Законом України від 15.08.2022 № 2500-ІХ "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні"" було затверджено Указ Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні".

Також, Верховним Судом 04.03.2022 були оприлюднені роз`яснення про особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан.

Зокрема, Верховний Суд зазначає, що навіть в умовах воєнного стану конституційне право людини на судовий захист не може бути обмеженим.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

Суд наголошує, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 129 Конституції України і статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення. Загальна концепція справедливого судочинства, яка охоплює основний принцип, згідно з яким провадження має бути змагальним, вимагає, щоб особа була поінформована про порушення справи та хід її розгляду.

Отже, враховуючи усі вищевказані обставини, з метою об`єктивного повного та всебічного розгляду заяви, дотримання рівності сторін та змагальності процесу, надання сторонам можливості бути почутими, суд дійшов висновку про продовження з власної ініціативи Товариству з обмеженою відповідальністю "Гетьманське" строку на подання заперечень на заяву Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі № 1/05-2021.

В судовому засіданні Північно-західного апеляційного господарського суду 19.10.2022 було заслухано пояснення представника ПП "ВКО "МААНС", яка підтримала заяву про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у третейській справі № 1/05-2021.

В той же час, враховуючи клопотання представника ТОВ "Гетьманське" про відкладення розгляду справи та переведення в електронну форму всіх матеріалів справи, ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 19.10.2022 розгляд справи було відкладено на 03.11.2022 о 11:00 год.

03.11.2022 в судовому засіданні Північно-західного апеляційного господарського суду представник ПП "ВКО "МААНС" просила скасувати рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у третейській справі № 1/05-2021, з підстав викладених в заяві про його скасування.

Представник ТОВ "Гетьманське" в судовому засіданні заперечила проти задоволення заяви ПП "ВКО "МААНС", з тих підстав, що заявник невірно трактує положення норм Закону України "Про третейські суди", а третейська справа розглянута відповідно до вказаного закону, з дотриманням регламенту третейського суду.

Розглянувши матеріали заяви про скасування рішення третейського суду, матеріали третейської справи, дослідивши доводи сторін, вислухавши пояснення представників сторін, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про наявність підстав для задоволення цієї заяви, з огляду на таке.

Статтею 5 Закону України "Про третейські суди" встановлено, що юридичні та/або фізичні особи мають право передати на розгляд третейського суду будь-який спір, який виникає з цивільних чи господарських правовідносин, крім випадків, передбачених законом. Спір може бути переданий на розгляд третейського суду за наявності між сторонами третейської угоди, яка відповідає вимогам цього Закону.

Відповідно до статті 12 Закону України "Про третейські суди", третейська угода може бути укладена у вигляді третейського застереження в договорі, контракті або у вигляді окремої письмової угоди.

10.06.2021 між ПП "ВКО "МААНС" (постачальник) та ТОВ " Гетьманське " (покупцем) було укладено Договір поставки №06-М-210610/2 (а. с. 16-19).

Судом встановлено, що п. 7.1. цього Договору містить третейське застереження, відповідно до якого, усі спори, розбіжності, вимоги і претензії, що виникли з цього договору або у зв`язку з ним, в тому числі, але не виключно, щодо його тлумачення, виконання, порушення, припинення підлягають остаточному розгляду в Третейському суді при Рівненській торгово-промисловій палаті, місцезнаходження якого за адресою: 33028, м. Рівне, вул. Гетьмана Мазепи, буд. 19 (далі - Третейський суд) відповідно до Регламенту зазначеного суду.

На підставі цієї третейської угоди підлягають розгляду також будь-які інші суперечки між Сторонами, які не виникають з зазначеного у попередньому абзаці цього пункту договорі, але є наслідком визнання цього договору недійсним, або таким, що не був укладений.

Сторони прийшли до взаємної згоди про те, що третейський розгляд здійснюється Третейським судом, в складі одного третейського судді, який призначається в порядку, передбаченому Регламентом зазначеного суду.

Про місце проведення третейського розгляду Сторони повідомляються ухвалою суду. Мова третейського розгляду українська.

Сторони не вважають за необхідне ведення протоколу засідання Третейського суду.

Сторони дійшли згоди, що у випадку неявки Сторін або однієї Сторони на засідання Третейського суду суддя може розглянути спір без участі Сторони (Сторін) за наявними у справі документами (доказами).

У разі неявки відповідача до суду він має право подати до суду письмовий відзив.

Рішення Третейського суду буде остаточним і обов`язковим для Сторін.

Сторони зобов`язуються добровільно виконувати рішення Третейського суду, без будь-яких зволікань чи застережень.

Сторони вважають такими, що отримані в день такої доставки, виклик на судове засідання представників Сторін, витребування додаткових документів та письмових матеріалів, тощо, направлений Третейським судом Сторонам на їх електрону адресу, СМС-повідомлення на номер мобільного телефону, кур`єрським поштовим повідомленням Укрпошти та інших операторів зв`язку, повідомлення на вайбер, вацап, телеграм, телефонограмою чи в інший спосіб на вказані в договорі (контракті) або відзиві засоби зв`язку та номера телефонів представників Сторін.

Сторони дійшли згоди, що у разі заміни кредитора, або, боржника у зобов`язанні за згодою Сторін, останній повинен повідомити нового кредитора, або боржника про існування даного Третейського застереження.

Ця угода укладена Сторонами на підставі й у відповідності зі статтями 1, 5, 6, 12 Закону України "Про третейські суди" від 11.05.2004 №1701-IV, статей 212, 626-628 Цивільного кодексу України.

В подальшому, ТОВ "Гетьманське" звернулося до Третейського суду при Рівненській Торгово-промисловій палаті із позовною заявою до ПП "ВКО "МААНС" про стягнення 413 781 грн 12 коп. неустойки, 35 000 грн витрат на професійну правничу допомогу та 5 379 грн 15 коп. витрат по оплаті третейського збору (аркуші третейської справи, далі а. т. с. 112-151).

Рішенням Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі № 1/05-2021 позов задоволено. Стягнуто з Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Гетьманське" - 413 781 грн 12 коп. неустойки, 35 000 грн витрат на професійну правничу допомогу та 5 379 грн 15 коп. витрат по оплаті третейського збору.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, Приватне підприємство "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" звернулось до Північно-західного апеляційного господарського суду із заявою про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі №1/05-2021.

На думку заявника, склад третейського суду, яким прийнято рішення у справі №1/05-2021, не відповідав вимогам закону, що є достатньою підставою для скасування такого рішення на підставі пункту 4 частини 3 статті 51 Закону України "Про третейські суди" та пункту 4 частини 2 статті 350 ГПК України.

Заявник також зазначає, відповідач не був повідомлений про досвід, освіту, професійні якості як третейського судді Бодрягова В. С. так і третейського судді Ковалевича С.П., а також не був ознайомлений зі списком суддів.

Зазначені обставини, з урахуванням ненадання третейським судом відповідачу списку суддів та відомостей про третейського суддю Ковалевича С.П., який розглядав справу, не тільки позбавили можливості відповідача пересвідчитися та переконатися у наявності у нього досвіду, знань, ділових та моральних якостей, необхідних для вирішення спору, але і грубо порушили принцип автономії волі сторони третейського розгляду.

В свою чергу, ТОВ "Гетьманське" в запереченнях на таку заяву вказує, що заявник невірно та помилково трактує ст. 20 Закону України "Про третейські суди", а склад третейського суду відповідав вимогам закону.

За змістом частини другої статті 24, частини другої статті 25 та частини другої статті 253 ГПК України справи щодо оскарження рішень третейських судів, про видачу наказів на примусове виконання рішень третейських судів розглядаються апеляційними господарськими судами як судами першої інстанції за місцем розгляду справи третейським судом; Верховний Суд переглядає в апеляційному порядку судові рішення апеляційних господарських судів, ухвалені ними як судами першої інстанції.

Частиною першою статті 346 ГПК України передбачено, що сторони, треті особи, а також особи, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їхні права та (або) обов`язки, мають право звернутися до суду із заявою про скасування рішення третейського суду.

Відповідно до частини третьої статті 349 ГПК України при розгляді справи в судовому засіданні суд встановлює наявність або відсутність підстав для скасування рішення третейського суду.

Частиною четвертою цієї статті ГПК України визначено, що суд не обмежений доводами заяви про скасування рішення третейського суду, якщо під час розгляду справи буде встановлено підстави для скасування рішення третейського суду, визначені статтею 350 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою статті 350 ГПК України рішення третейського суду може бути скасовано лише у випадках, передбачених цією статтею.

Відповідно до частини другої цієї статті ГПК України рішення третейського суду може бути скасовано у разі, якщо:

1) справа, у якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону;

2) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди;

3) третейську угоду визнано судом недійсною;

4) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону;

5) третейський суд вирішив питання про права та обов`язки осіб, які не брали участі у справі.

Згідно ч. 3 ст. 51 Закону України "Про третейські суди" рішення третейського суду може бути оскаржене та скасоване лише з таких підстав:

1) справа, по якій прийнято рішення третейського суду, не підвідомча третейському суду відповідно до закону;

2) рішення третейського суду прийнято у спорі, не передбаченому третейською угодою, або цим рішенням вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди. Якщо рішенням третейського суду вирішені питання, які виходять за межі третейської угоди, то скасовано може бути лише ту частину рішення, що стосується питань, які виходять за межі третейської угоди;

3) третейську угоду визнано недійсною компетентним судом;

4) склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам статей 16-19 цього Закону;

5) третейський суд вирішив питання про права і обов`язки осіб, які не брали участь у справі.

Перелік підстав, за яких може бути оскаржене та скасоване рішення третейського суду, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Отже, виходячи з приписів чинного законодавства при розгляді заяви про скасування рішення третейського суду, господарський суд не здійснює оцінки законності і обґрунтованості рішення третейського суду в цілому та по суті заявлених та розглянутих вимог, а лише встановлює відсутність або наявність підстав для його скасування, визначених частиною третьою статті 51 Закону України "Про третейські суди" та статтею 350 ГПК України.

В цьому випадку суд звертається до усталеної практики Верховного Суду з вирішення подібних спорів - до висновків наведених, зокрема в постановах: від 20.07.2021 у справі №873/11/21, від 15.07.2021 у справі №876/20/21, від 10.06.2021 у справах №873/16/21, №873/13/21, №873/63/20, від 26.05.2021 у справі №873/17/21, від 27.05.2021 у справі №803/159/20.

Статтею 16 Закону України "Про третейські суди" закріплено положення щодо складу третейського суду.

Склад третейського суду формується шляхом призначення чи обрання третейських суддів (третейського судді).

Третейський суд може розглядати справи в складі одного третейського судді або в будь-якій непарній кількості третейських суддів.

У постійно діючому третейському суді кількісний та персональний склад третейського суду визначається за правилами, встановленими регламентом третейського суду.

У третейському суді для вирішення конкретного спору сторони на свій розсуд можуть домовитися про кількісний і персональний склад третейського суду.

За всіх умов третейський суд може розглядати справи в будь-якій непарній кількості третейських суддів.

Порядок формування складу третейського суду врегульовано статтею 17 Закону України "Про третейські суди", згідно з яким формування складу третейського суду в постійно діючому третейському суді здійснюється в порядку, встановленому регламентом третейського суду.

Відповідно до частини 2 статті 12 вказаного Закону, якщо сторони не домовилися про інше при передачі спору до постійно діючого третейського суду, а також при вказівці у третейській угоді на конкретний постійно діючий третейський суд регламент третейського суду розглядається як невід`ємна частина третейської угоди.

Отже, виходячи з наведених законодавчих положень, склад та порядок формування складу третейського суду визначаються залежно від виду третейського суду: постійно діючий третейський суд та третейський суд для вирішення конкретного спору.

З матеріалів справи вбачається, що 10.02.2005 Рівненським обласним управлінням юстиції Міністерства юстиції України видане свідоцтво про реєстрацію Постійно діючого третейського суду - Третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті №03-п.т.с. (а. с. 29)

Згідно пункту 1.3 Положення про Третейський суд при Рівненській торгово-промисловій палаті (далі по тексту - РТПП), затвердженого постановою Президії Рівненської торгово-промислової палати, оформленої протоколом №16 від 06.10.2004 (далі - Положення), третейський суд, створений РТПП, є недержавний незалежний постійно діючий орган по вирішенню спорів, що виникають із цивільних, та господарських правовідносин.

Зважаючи на зазначене, господарському суду, вирішуючи питання, пов`язані зі складом постійно діючого третейського суду, яким прийнято його рішення, слід з урахуванням наведених законодавчих приписів ретельно досліджувати відповідні положення регламенту названого третейського суду у їх співвідношенні з умовами третейської угоди.

Аналогічного висновку дійшов Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 18.12.2018 у справі №978/1764/18.

Статтею 5 Регламенту Третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті, затвердженого постановою Президії Рівненської торгово-промислової палати, оформленої протоколом №16 від 06.10.2004 (далі - Регламент) передбачено, що кількісний та персональний склад Третейського суду для вирішення спору визначається головою Третейського суду із затвердженого списку третейських суддів.

Таким чином, Регламент Третейського суду передбачає, що кількісний та персональний склад Третейського суду для вирішення конкретного спору визначається головою Третейського суду із затвердженого списку третейських суддів.

Як зазначено вище, у пункті 7.1 Договору поставки №06-М-210610/2 сторони прийшли до взаємної згоди про те, що третейський розгляд здійснюється Третейським судом, в складі одного третейського судді, який призначається в порядку, передбаченому Регламентом зазначеного суду.

Статтею 14 Закону України "Про третейські суди" передбачено, що у постійно діючих третейських судах призначення чи обрання третейських суддів здійснюється із затвердженого відповідно до статті 8 цього Закону списку третейських суддів, який за регламентом цього постійно діючого третейського суду може мати обов`язковий чи рекомендаційний характер.

Відповідно до частини 4 статті 8 Закону України "Про третейські суди" списки третейських суддів постійно діючих третейських судів повинні містити такі відомості про третейських суддів: дата народження, освіта, отримана спеціальність, останнє місце роботи, загальний трудовий стаж, стаж роботи за спеціальністю.

Закон встановлює вимогу затвердити список третейських суддів постійно діючих третейських судів із переліком обов`язкових відомостей про суддів.

Статтею 18 Закону України "Про третейські суди" встановлено вимоги до третейських суддів.

Відповідно до цієї статті третейські судді не є представниками сторін.

Третейським суддею може бути призначена чи обрана особа, яка прямо чи опосередковано не заінтересована в результаті вирішення спору, а також має визнані сторонами знання, досвід, ділові та моральні якості, необхідні для вирішення спору.

Третейськими суддями не можуть бути:

особи, які не досягли повноліття, та особи, які перебувають під опікою чи піклуванням;

особи, які не мають кваліфікації, погодженої сторонами безпосередньо чи визначеної у регламенті третейського суду;

особи, які мають судимість;

особи, визнані в судовому порядку недієздатними;

судді судів загальної юрисдикції або Конституційного Суду України.

У разі одноособового вирішення спору третейський суддя постійно діючого третейського суду повинен мати вищу юридичну освіту. У разі колегіального вирішення спору вимоги щодо наявності вищої юридичної освіти поширюються лише на головуючого складу третейського суду.

При вирішенні спору третейським судом для вирішення конкретного спору угодою сторін можуть бути встановлені додаткові вимоги до третейських суддів.

Згідно пунктів 2.2 - 2.3 Положення, список третейських суддів затверджується президією РТПП, кількість третейських суддів у такому списку може обмежуватись за рішенням президії РТПП. В Список включаються фахівці, які мають відповідну компетенцію та кваліфікацію, а також тривалий стаж роботи за фахом. Список знаходиться у секретаріаті Третейського Суду, у ньому мають бути вказані прізвище, ім`я та по батькові, дата народження, освіта, отримана спеціальність, останнє місце роботи, загальний трудовий стаж та стаж роботи за спеціальністю. Сторони мають право у будь-який час ознайомитись з цим списком у секретаріаті Третейського суду.

Список суддів Третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті, що містить відомості про третейських суддів, передбачені статтею 8 Закону України "Про третейські суди" надано зазначеним Третейським судом на вимогу ухвали Північно-західного апеляційного господарського суду.

Поруч з вказаним, суд звертає увагу на те, що після звернення ТОВ "Гетьманське" до Третейського суду при Рівненській Торгово-промисловій палаті із позовною заявою до ПП "ВКО "МААНС" про стягнення неустойки, витрат на професійну правничу допомогу, витрат по оплаті третейського збору та надходження такої заяви до третейського суду, не підтверджується належними доказами, як-то резолюцією, розпорядженням, рішенням чи наказом, визначення головою Третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті кількісного та персонального складу Третейського суду в особі третейського судді Бодрягова В.С. для вирішення відповідного спору.

Вказане є порушення ч.1 ст.17 Закону України "Про третейські суди" та ст.5 Регламенту Третейського суду.

Однак, не зважаючи на наведене, ухвалою Третейського суду при Рівненській Торгово-промисловій палаті від 30.12.2021 третейський суддя Бодрягов В.С. прийняв позовну заяву ТОВ "Гетьманське" та порушив провадження у справі №1/05-2021 (а. т. с. 111).

Пізніше, 26.01.2022 Приватним підприємством "Виробничо-конструкторське об`єднання "МААНС" подано голові третейського суду заяву про відвід третейського судді Бодрягова В.С. з підстав наявності обставин, які дають вважати упередженим його ставлення до справи (а. т. с. 98-103).

Згідно статті 19 Закону України "Про третейські суди", третейський суддя не може брати участі у розгляді справи, а після його призначення чи обрання підлягає відводу чи самовідводу: якщо він особисто чи опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи; якщо він є родичем однієї із сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, або перебуває з цими особами чи сторонами в особливих стосунках; на його прохання або за спільним рішенням сторін; у разі встановлення стороною обставин, які дають їй підстави вважати упередженим або необ`єктивним ставлення третейського судді до справи, про яке сторона дізналася після його обрання чи призначення; у разі тривалого, більш як один місяць від дня призначення чи обрання, невиконання ним обов`язків третейського судді у конкретній справі; у разі виявлення невідповідності третейського судді вимогам, встановленим статтею 18 цього Закону; якщо третейський суддя бере участь у вирішенні спору, який прямо чи опосередковано пов`язаний з виконанням ним службових повноважень, наданих державою. Жодна особа не може бути третейським суддею у справі, в якій вона раніше брала участь як третейський суддя, але була відведена чи заявила самовідвід, як сторона, представник сторони або в будь-якій іншій якості. У третейському суді для вирішення конкретного спору угодою сторін можуть бути встановлені додаткові підстави для відводу чи самовідводу третейського судді.

Згідно статті 18 Регламенту Третейського суду, третейський суддя не може брати участі у розгляді справи, а після його призначення підлягає відводу чи самовідводу: якщо він особисто чи опосередковано заінтересований у результаті розгляду справи; якщо він є родичем однієї із сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, або перебуває з цими особами чи сторонами в особливих стосунках; на його прохання або за спільним рішенням сторін; у разі встановлення стороною обставин, які дають їй підстави вважати упередженим або необ`єктивним ставлення третейського судді до справи, про яке сторона дізналася після його обрання чи призначення; у разі тривалого, більш як один місяць від дня призначення, невиконання ним обов`язків третейського судді у конкретній справі; у разі виявлення невідповідності третейського судді вимогам, встановленим статтею 18 Закону України "Про третейські суди"; якщо третейський суддя бере участь у вирішенні спору, який прямо чи опосередковано пов`язаний з виконанням ним службових повноважень, наданих державою. Жодна особа не може бути третейським суддею у справі, в якій вона раніше брала участь як третейський суддя, але була відведена чи заявила самовідвід, як сторона, представник сторони або в будь-якій іншій якості.

Також, статтею 20 Закону України "Про третейські суди" передбачено, зокрема, що:

- процедура відводу третейського судді у постійно діючому третейському суді визначається регламентом третейського суду з додержанням вимог цього Закону (частина четверта);

- заява сторони про відвід подається голові постійно діючого третейського суду. За відсутності заперечень іншої сторони щодо заявленого відводу третейський суддя є відведеним з дня подання стороною заяви про його відвід (частина сьома);

- якщо інша сторона не погоджується з відводом третейського судді, вона має право протягом трьох днів подати голові третейського суду свої мотивовані заперечення. В цьому випадку питання про відвід вирішується головою третейського суду спільно з іншими третейськими суддями, призначеними чи обраними у справі, протягом п`яти днів з моменту отримання заяви сторони, рішення яких є обов`язковим для сторін (частина восьма).

Статтею 19 Регламенту Третейського суду встановлений порядок відводу чи самовідводу третейського судді.

Третейський суддя повинен без зволікання повідомити сторони про підстави його відводу чи самовідводу, зазначені у статті 18 цього Регламенту, що виникли після початку - третейського розгляду та заявити самовідвід.

Письмова мотивована заява про відвід третейського судді має бути подана стороною протягом трьох днів після того, як цій стороні стали відомі обставини, які є підставою для відводу третейського судді.

Заява сторони про відвід подається голові Третейського суду,

У разі пропуску встановленого строку питання про прийняття заяви про відвід третейського вирішується головою Третейського суду залежно від причин пропуску строку.

Якщо інша, сторона не погоджується з відводом третейського судді, вона має право протягом трьох днів подати голові Третейського суду свої мотивовані заперечення. В цьому випадку питання про відвід вирішується головою Третейського суду спільно з іншими третейськими суддями, призначеними у справі, протягом п`яти днів з моменту отримання заяви сторони, рішення яких є обов`язковим для сторін.

Таким чином, з урахуванням норм ст. 20 Закону України "Про третейські суди" та ст. 19 Регламенту Третейського суду сторона має право подати голові третейського суду заяву про відвід третейського судді, а інша сторона, у випадку незгоди із таким відводом, протягом трьох днів подає голові свої заперечення, та відповідно, протягом п`яти днів з дня надходження заяви про відвід, голова третейського суду, спільно з іншими третейськими суддями, розглядає такий відвід. Однак, у випадку відсутності заперечень іншої сторони, третейський суддя, якому був заявлений відвід, є відведеним з дня подання заяви про його відвід.

Апеляційний господарський суд вказує, що матеріали третейської справи містять заперечення ТОВ "Гетьманське" від 23.02.2022 № 23/02-02 яких вказується про намір подати заперечення на заяву про відвід від 23.02.2022, а також заперечення від 22.03.2022 на заяву ПП " ВКО "МААНС" від 26.01.2022 (поданого 23.02.2022) № 63 від 22.03.2022 (а. т. с. 65-68, 181).

Такі заперечення подані із пропуском вказаного вище строку, а тому третейський суддя Бодрягов В.С. був відведений 26.01.2022.

Окрім того, щодо зазначення ТОВ "Гетьманське" про те, що заява про відвід подана 23.02.2022, а датована 26.01.2022, суд вказує таке.

Згідно із п. 2.1. Положення до складу Третейського суду входять голова Третейського суду, третейські судді згідно з Списком третейських суддів та відповідальний секретар Третейського суду.

Відповідно п 3 Положення апарат третейського суду складається з голови третейського суду, відповідального секретаря, секретаріату при необхідності. Функції секретаріату виконує відповідальний секретар до його створення. Відповідальний секретар суду призначається президією РТПП. Відповідальний секретар організує і відповідає за роботу секретаріату суду.

Кількість та склад секретаріату визначається головою, суду.

Функції секретаріату:

- здійснює реєстрацію усієї кореспонденції, що надходить до третейського суду;

- приймає від позивачів позовні заяви та документи, які додаються до них;

- приймає від відповідачів відзив на позовну заяву та документи, що відповідачами додаються до неї;

- приймає від відповідачів зустрічні позовні заяви та документи, які додаються до них;

- приймає від сторін узгоджену ними заяву про вибір кількості та кандидатур третейських суддів та місця третейського розгляду;

- приймає та реєструє усю іншу кореспонденцію від сторін (документи, докази, доручення, мирові угоди, тощо), які стосуються предмету розгляду;

- за заявою сторін видає оригінали документів та інших доказів після винесення третейським судом рішення або ухвали;

- повідомляє голову суду про надходження заяв та про необхідність призначення третейських суддів;

- здійснює прямий зв`язок із сторонами, доки суд для розгляду спору не буде сформований;

- здійснює постійний контроль за додержанням суддями та сторонами законодавства України, Положення про Третейський суд, Регламенту, Положення про збори та витрати. Про порушення ними цих положень доповідає Голові Третейського суду;

- передає судді (суддям) всі документи, заяви, клопотання що надійшли від сторін, як до початку розгляду, так і в час розгляду спору;

- веде протокол засідання третейського суду секретар судового засідання, за умови угоди між сторонами або коли заявлене відповідне клопотання;

- зберігає матеріали судового розгляду, реєструє справи;

- надсилає сторонам усю інформацію, яка їм буде необхідна для своєчасної участі в судовому засіданні;

- надсилає сторонам ухвали та письмові розпорядження третейського суду, а також висилає сторонам оригінали рішень за умови, що збір повністю сплачено;

- у передбачених законом випадках направляє справи на вимогу компетентного суду у встановлені строки;

- зберігає архів Третейського суду;

Секретаріат веде облік справ, сум третейського збору і витрат пов`язаних з вирішенням спорів.

Тобто, Положенням передбачено наявність в третейському суді при РТПП секретаріату, який серед іншого здійснює приймання та реєстрацію документів, які подають сторони.

В той же час, розглядаючи заяву ПП "ВКО "МААНС" про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі №1/05-2021, досліджуючи вказану третейську справу, суд встановив, що документи, подані сторонами, не містять відміток про їх реєстрацію, сама справа сформована не в хронологічному порядку, зокрема дата деяких документів не відповідає даті сусідніх документів, відсутній опис документів третейської справи.

З огляду на викладене, а також, що додатки до заяви від 26.01.2022 № 63 про відвід датовані також 26.01.2022, розташування заяви з документами за січень 2022, на переконання суду, така заява була подана саме 26.01.2022.

Також, 24.02.2022 Приватним підприємством "Виробничо-конструкторське об`єднання МААНС" повторно подано голові третейського суду заяву про відвід третейського судді Бодрягова В.С. (а. т. с. 70-72).

З матеріалів третейської справи №1/05-2021. вбачається, що ТОВ "Гетьманське" не подавало заперечень на таку заяву.

14.03.2022 третейський суддя Бодрягов В.С. заявив собі самовідвід (а. т. с. 69).

12.05.2022 головою Третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті Ковалевичем С.П. розглянуто заяву Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання МААНС" від 23.02.2022 про відвід третейського судді Бодрягова В.С. та заяву про самовідвід третейського судді Бодрягова В.С.

За результатами розгляду вказаних заяв головою Третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті Ковалевичем С.П. постановлено ухвалу 12.05.2022, якою заяву про самовідвід третейського судді Бодрягова Віктора Сергійовича задоволено. Припинено повноваження третейського судді Бодрягова В.С .у справі. Справу прийнято до власного провадження (а. т. с. 61-62).

Однак, по перше, у такі ухвалі відсутні відомості щодо розгляду заяв ПП "ВКО МААНС" про відвід судді Бодрягова В.С., по-друге порушено строки розгляду відповідних заяв.

Окрім наведеного, суд вказує таке.

Згідно із п. 2.4. Положення 2.4. голова Третейського суду призначається президією РТПП із складу третейських суддів строком на 3 роки. Голова Третейського суду організовує діяльність Третейського суду та виконує функції, визначені цим Положенням та Регламентом. Голова третейського суду представляє суд у взаємовідносинах з органами державної влади та органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними, особами. При розгляді справ, переданих сторонами до Третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті, голова Третейського суду користується тими самими повноваженнями та обов`язками, що й інші третейські судді, переважного права голосу при вирішенні справ він не має. У випадку відсутності повноваження голови суду тимчасово виконує суддя за наказом голови суду.

Тобто, Голова третейського суду при РТПП має бути призначений президією РТПП.

В той же час, ні в матеріалах справи № 874/10/22, ні в матеріалах третейської справи, не має будь-яких рішень президії РТПП щодо призначення Ковалевича С.П. головою третейського суду при Рівненській торгово-промисловій палаті.

Суд бере до уваги наявний список третейських суддів третейського суду при РТПП, затверджений рішенням президії РТПП № 72 від 23.12.2021, в якому відсутні відомості, що Ковалевич С.П. є головою третейського суду (а. с. 42).

Тому, суд критично оцінює розгляд відповідних заяв про відвід та самовідвід Ковалевичем С.П., як головою третейського суду.

Також, з матеріалів третейської справи вбачається, що в подальшому 14.07.2022, ПП "ВКО "МААНС" подало голові третейського суду заяву про відвід судді Ковалевича С.П. (а. т. с. 26-33).

В той же час, в судових засіданнях Північно-західного апеляційного господарського суду представники сторін не заперечували щодо тої обставини, що фактично така заява була подана 17.07.2022, а тому суд, керуючись ч. 1 ст. 75 ГПК України, вказує, що така заява є поданою 17.07.2022.

Зі свого боку, ТОВ "Гетьманське" подало заперечення на таку заяву лише 21.07.2022 (а. т. с. 20-22).

Додатково суду зазначає, що така дата 21.07.2022, вказана лише на самих заперечень, проте, як вище зазначалося не містить будь-яких відміток третейського суду про їх отримання, що також не може бути беззаперечним доказом їх подання саме в цей день.

Тобто, наведені заперечення, в будь-якому випадку подані з порушенням строку встановленого законом та Регламентом.

В свою чергу, ухвалою Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 08.08.2022 (з порушенням строку встановленого ч. 8 ст. 20 Закону) голова Третейського суду Ковалевич С.П. у задоволенні заяви Приватного підприємства "Виробничо - конструкторське об`єднання "МААНС" про відвід третейського судді при Рівненській торгово - промисловій палаті Ковалевича Станіслава Павловича у розгляді справі за позовом ТОВ "Гетьманське" до ПП " ВКО "МААНС" про стягнення неустойки та судових витрат, відмовив (а. т. с. 14-17).

Також, суд звертає увагу, що за змістом статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Визначений статтею 79 ГПК України стандарт доказування підкреслює необхідність зіставлення судом доказів, які надають позивач та відповідач. Тобто з уведенням у дію вказаного стандарту доказування необхідним є не надання достатньої кількості доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Іншими словами, тлумачення змісту статті 79 ГПК України свідчить, що на суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Верховний Суд у ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та зазначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зазначений принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини, з урахуванням поданих доказів, видається більш вірогідним, ніж протилежний.

Правовий висновок подібного змісту викладений у постановах Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/14//17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі №917/2101/17, від 07.07.2021 у справі №916/2620/20.

В статті 86 ГПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, суд при оцінки матеріалів третейської справи №1/05-2021 виходить із закріпленої в статті 79 ГПК України вірогідності доказів.

При цьому, суд зазначає, що взяття до уваги судом дат вказаних ПП "ВКО "МААНС" у відповідних заявах та критичним ставленням до дат, які вказує ТОВ "Гетьманське" не є порушенням рівності учасників, а є наслідком неналежного формування матеріалів третейської справи, відсутності відомостей (відміток) третейського суду про отримання документів, з огляду на, що суд керується саме вірогідністю доказів.

Таким чином, враховуючи приписи статті 19 Регламенту Третейського суду з додержанням вимог частини 7 статті 20 Закону України "Про третейські суди" викладене свідчить про те, що на час прийняття рішення від 02.09.2022 у третейській справі №1/05-2021 суддя Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті Ковалевич С.П. був відведений, а тому відсутні підстави для висновку про відповідність вимогам закону складу Третейського суду, яким прийнято вказане рішення.

Підсумовуючи усе вищевикладене, суд вказує, що під час розгляду третейської справи, третейським судом не були дотримані норми Закону України "Про третейські суди" щодо порядку відводу третейського судді, внаслідок чого відсутні докази того, що склад третейського суду, який прийняв оскаржене рішення, відповідав вимогам статей 16-19 Закону України "Про третейські суди".

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 350 ГПК України рішення третейського суду може бути скасовано, якщо склад третейського суду, яким прийнято рішення, не відповідав вимогам закону.

Також, в силу положень пункту 4 частини 3 статті 51 Закону України "Про третейські суди" рішення третейського суду може бути оскаржене та скасоване, якщо склад третейського суду не відповідав вимогам статей 16-19 цього Закону.

Апеляційний господарський суд звертає увагу на те, що ним під час розгляду заяви про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у справі № 1/05-2021 не надавалася оцінка підставності заявленим у третейській справі відводам.

За наведеного, суд дійшов висновку про задоволення заяви Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання МААНС" та скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у третейській справі №1/05-2021.

Керуючись ст. ст. 129, 234, 235, 346, 347, 349, 350, 351 ГПК України, Північно-західний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Заяву Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання МААНС" про скасування рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у третейській справі №1/05-2021 задовольнити.

2. Рішення Третейського суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті від 02.09.2022 у третейській справі №1/05-2021 скасувати.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Гетьманське" (16512, Чернігівська обл., Ніжинський р-н, місто Батурин, вул. ім. В. Ющенка, будинок 61, код 41105190) на користь Приватного підприємства "Виробничо-конструкторське об`єднання МААНС" (35705, Рівненська обл., Здолбунівський р-н, місто Здолбунів, вул. Грушевського, будинок 28, код 36921697) 1 240 грн 50 коп. судового збору за подання заяви про скасування рішення третейського суду.

Видати судовий наказ.

4. Третейську справу №1/05-2021 повернути Третейському суду при Рівненській Торгово-Промисловій палаті.

5. Ухвала, якщо вона не буде оскаржена в апеляційному порядку, набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду набирає законної сили після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

6. Ухвала може бути оскаржена до Верховного Суду в апеляційному порядку, встановленому для оскарження рішення суду першої інстанції на підставі ч. 3 ст. 351 та ч. 2 ст. 253 ГПК України у строк, передбачений ст. 256 ГПК України.

Повний текст ухвали складений "04" листопада 2022 р.

Суддя Петухов М.Г.