РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.10.2022Справа № 910/5417/20
Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Трофименко Т.Ю., при секретарі судового засідання Безрадній А.Л., розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом Військової частини НОМЕР_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс"

про стягнення 1 254 493,62 грн,

Представники сторін:

від позивача: Алєксєєва Т.І.,

від відповідача: Вихрицький Р.П.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

До Господарського суду міста Києва надійшов позов Військової частини НОМЕР_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" про стягнення 1 254 493,62 грн. пені та штрафу, обґрунтований неналежним виконанням відповідачем робіт за договором підряду № 169/18 від 10.08.2018.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.04.2020 позовну заяву залишено без руху, надано позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

18.05.2020 до суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.05.2020 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, призначено підготовче засідання у справі на 17.06.2020.

15.06.2020 до суду надійшла заява позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою суду від 16.06.2020 у задоволенні вказаної заяви відмовлено.

В підготовче засідання 17.06.2020 з`явився представник відповідача.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів, відкласти підготовче засідання на 10.08.2020, встановити позивачу строк для надання відповіді на відзив до 18.07.2020.

19.06.2020 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

21.07.2020 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

27.07.2020 до суду надійшла заява позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 04.08.2020 вказану заяву задоволено.

07.08.2020 до суду від відповідача надійшли заперечення (в порядку ст. 167 ГПК України).

10.08.2020 до суду від відповідача надійшла заява про оголошення перерви в підготовчому засіданні.

В підготовче засідання 10.08.2020 з`явився представник відповідача.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив клопотання представника відповідача про оголошення перерви задовольнити, оголосити перерву в підготовчому засіданні до 14.09.2020.

17.08.2020 до суду від позивача надійшло клопотання про розгляд підготовчого провадження без участі представника позивача.

07.09.2020 до суду від відповідача надійшла заява про поновлення строку на подання доказів та приєднання їх до матеріалів справи.

В підготовче засідання 14.09.2020 з`явився представник відповідача.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив задовольнити клопотання представника відповідача про поновлення процесуального строку для подання доказів, поновити процесуальний строк для подання доказів, визначити причини пропуску строку поважними.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив оголосити перерву в підготовчому засіданні до 05.10.2020.

02.10.2020 до суду від відповідача надійшли заява щодо виправлення описок у запереченнях відповідача та письмові пояснення.

В підготовче засідання 05.10.2020 з`явилися представники сторін.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив клопотання представника позивача задовольнити, поновити строк для подання доказів, що подані разом із відповіддю на відзив.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив оголосити в підготовчому засіданні перерву до 11.11.2020.

В підготовче засідання 11.11.2020 з`явилися представники сторін.

Представник відповідача подав в засіданні клопотання про витребування доказів, в якому також просить поновити строк для його подання.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив клопотання представника відповідача про поновлення строку на витребування доказів та витребування доказів задовольнити, поновити строк на подання клопотання про витребування доказів та витребувати у позивача докази, а саме: належним чином засвідчені копії розподілів відкритих асигнувань Військової частини НОМЕР_1 на 2019 рік за № 130 від 21.03.2019, № 239 від 24.04.2019, від 18.07.2019, № 473 від 22.07.2018, № 1022 від 20.12.2018; оголосити в підготовчому засіданні перерву до 23.11.2020.

16.11.2020 до суду від позивача надійшли додаткові пояснення.

В підготовче засідання 23.11.2020 з`явилися представники сторін.

Представник позивача надав в засіданні докази на виконання вимог суду.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив надані представником позивача докази долучити до матеріалів справи.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 21.12.2020.

В судове засідання 21.12.2020 з`явилися представники сторін.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив оголосити в судовому засіданні перерву до 20.01.2021.

14.01.2021 до суду від позивача надійшло клопотання про оголошення перерви.

В судове засідання 20.01.2021 з`явився представник відповідача, який подав клопотання про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням суду у справі № 910/20363/20.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи задовольнити, відкласти судове засідання на 10.02.2021.

05.02.2021 до суду від позивача надійшло клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження.

В судове засідання 10.02.2021 з`явилися представники сторін.

Представник відповідача подав заперечення на клопотання позивача про повернення до стадії підготовчого провадження.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив у задоволенні клопотання відповідача про зупинення провадження у справі до набрання законної сили рішенням суду у справі № 910/20363/20 відмовити, оскільки у суду наявні об`єктивні можливості розгляду даної справи без вирішення справи № 910/20363/20, а зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив клопотання позивача задовольнити частково, повернутися до стадії підготовчого провадження з метою вчинення процесуальної дії, що може бути реалізована лише на стадії підготовчого провадження, а саме - призначення судової будівельної експертизи, в частині відкладення розгляду справи до закінчення проведення судової будівельно-технічної експертизи відмовити; оголосити перерву в підготовчому засіданні до 01.03.2021; встановити сторонам у строк до 22.02.2021 надати до суду питання для експертизи, а також запропонувати експертні установи для проведення експертизи.

12.02.2020 через відділ діловодства суду від відповідача надійшли заперечення на клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження.

Ухвалою суду від 15.02.2021 заперечення Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" на клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження у справі № 910/5417/20 повернуто відповідачу без розгляду.

22.02.2021 до суду від позивача надійшло клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

25.02.2021 до суду від позивача надійшла заява про доповнення клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.03.2021 клопотання Військової частини НОМЕР_1 про призначення судової будівельно-технічної експертизи у справі № 910/5417/20 задоволено, призначено у справі № 910/5417/20 будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Волинському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.

06.04.2021 від Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз до суду надійшов лист про погодження строку виконання експертизи понад 90 календарних днів, а також долученим до нього клопотанням експерта Ю.С.Онишко про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення будівельно-технічної експертизи у справі № 910/5417/20, а саме: проектно-кошторисну документацію в повному обсязі на об`єкт: "Будівництво будівлі казарми поліпшеного планування №1, військове містечко № НОМЕР_2 , м. Луцьк (лот №1)".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.04.2021 клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення будівельно-технічної експертизи у справі № 910/5417/20, задоволено, проектно-кошторисну документацію на об`єкт: "Будівництво будівлі казарми поліпшеного планування №1, військове містечко № НОМЕР_2 , м. Луцьк (лот №1)" надіслано Волинському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз, погоджено строк виконання судової експертизи у справі № 910/5417/20 понад 90 календарних днів.

26.04.2021 через відділ діловодства суду від відповідача надійшла заява про виправлення в ухвалі суду від 13.04.2021, оскільки неправильно зазначив сторону, яка подала документацію.

Ухвалою від 29.04.2021 суд постановив поновити провадження у справі № 910/5417/20, виправити описку, допущену в ухвалі Господарського суду міста Києва від 13.04.2021 у справі № 910/5417/20, зупинити провадження у справі № 910/5417/20.

17.11.2021 від Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшло клопотання про забезпечення доступу до об`єкту дослідження.

25.11.2021 від відповідача надійшли письмові пояснення щодо клопотання експерта про забезпечення доступу до об`єкту дослідження.

13.12.2021 від Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли матеріали справи № 910/5417/20 разом з висновком експертів № 8415-8416 від 30.11.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.12.2021 поновлено провадження у справі № 910/5417/20, підготовче засідання у справі призначено на 26.01.2022.

24.01.2022 до суду від відповідача надійшли письмові пояснення щодо висновку судового експерта.

Однак, судове засідання 26.01.2022 не відбулося через перебування судді Трофименко Т.Ю. у відпустці.

Ухвалою від 07.02.2022 судове засідання у справі № 910/5417/20 призначено на 28.02.2022.

Проте, судове засідання 28.02.2022 у справі не відбулося через введення в Україні воєнного стану з 24.02.2022 у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

21.02.2022 до суду від позивача надійшли письмові пояснення на висновок проведеної судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвалою від 12.04.2022 судове засідання у справі призначено на 25.05.2022.

17.05.2022 до суду надійшла заява позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 18.05.2022 вказану заяву задоволено.

23.05.2022 до суду від відповідача надійшли заперечення на письмові пояснення позивача на висновок експертів.

В підготовче засідання 25.05.2022 з`явилися представники сторін.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив клопотання відповідача про відкладення розгляду справи задовольнити та оголосити перерву в підготовчому судовому засіданні до 13.06.2022.

01.06.2022 до суду надійшла заява позивача про участь у судовому засіданні 13.06.2022 та в подальшому в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою суду від 06.06.2022 вказану заяву задоволено.

В підготовче засідання 13.06.2022 з`явився представник позивача.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив закрити підготовче засідання та призначити справу до судового розгляду по суті на 06.07.2022.

В судове засідання 06.07.2022 з`явилися представники сторін.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив оголосити в судовому засіданні перерву на 08.08.2022.

В судове засідання 08.08.2022 з`явився представник відповідача.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив відкласти судове засідання на 12.09.2022.

В судове засідання 12.09.2022 з`явилися представники сторін.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив оголосити перерву в судовому засіданні на 28.09.2022.

В судове засідання 28.09.2022 з`явилися представники сторін.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив оголосити у судовому засіданні перерву до 17.10.2022.

12.10.2022 до суду від позивача надійшли письмові пояснення.

В судове засідання 17.10.2022 з`явилися представники сторін.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив оголосити у судовому засіданні перерву до 24.10.2022.

В судовому засіданні 24.10.2022 представник позивача підтримав позов та просив його задовольнити у повному обсязі. Представник відповідача заперечив проти задоволення позовних вимог та просив відмовити у його задоволенні.

Відповідно до статті 233 Господарського процесуального кодексу України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

В судовому засіданні 24.10.2022 оголошено вступну та резолютивну частини рішення на підставі статті 240 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

10.08.2018 між Військовою частиною НОМЕР_1 (Замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" (Генпідрядник) укладено договір підряду № 169/18 на виконання робіт із будівництва будівлі казарми поліпшеного планування № 1, військове містечко № 51, м. Луцьк від 10.08.2018 (надалі також - Договір), відповідно до п. 1.1 якого Замовник доручає, а Генпідрядник забезпечує відповідно до проектної документації та умов Договору виконання робіт із «Будівництво будівлі казарми поліпшеного планування № 1, військове містечко № НОМЕР_2 , м. Луцьк (лот № 1)». (код за ДК 021:2015 - 45210000-2 Будівництво будівель) (далі - ОБ`ЄКТ), що виконується за рахунок коштів Державного бюджету України.

Додатковими угодами від 10.08.2018, № 2 від 28.08.2018, № 3 від 27.03.2019, № 4 від 15.04.2019, № 5 від 25.11.2019, № 6 від 20.12.2019, № 7 від 19.03.2020 вносилися зміни до Договору.

Згідно з п. 1.2 Договору в редакції додаткової угоди від 10.08.2018, Генпідрядник зобов`язується у строк, що не перевищує 200 календарних днів з дати укладання Договору, виконати роботи з будівництва об`єкту та передати їх Замовнику, а Замовник прийняти і оплатити виконані роботи (об`єкт).

Відповідно до п. 2.1 Договору, Генпідрядник зобов`язаний виконати передбачені цим Договором роботи, якість якихповинна відповідати вимогам нормативно-правових актів, якими регламентовано відносини у сфері будівництва, проектній документації та умовам Договору.

За приписами п. 3.1 Договору в редакції додаткової угоди № 7 від 19.03.2020, договірна ціна становить 15 587 000 грн. 00 коп., у тому числі ПДВ - 2 597 грн. 33 коп., з них:

за коштами Державного бюджету на 2018 рік: 10 957 469 грн. 94 коп., у тому числі ЦДВ - 1 826 244 грн. 99 коп.;

за коштами Державного бюджету на 2019 рік: 3 351 933 грн. 92 коп., у тому числі ПДВ - 558 655 грн. 65 коп.;

за коштами Державного бюджету на 2020 рік: 1 277 596 грн. 14 коп., у тому числі ПДВ - 212 932 грн. 69 коп.

Обсяг робіт (відповідного етапу) та розрахунки за виконання робіт можуть змінюватись в межах договірної ціни, в залежності від наявності відповідного фінансування з Державного бюджету України (кошторисних призначень і фінансування) на цілі, передбачені умовами цього договору, після укладання відповідної додаткової угоди та отримання від Замовника повідомлення про готовність до виконання умов Договору.

Згідно з п. 4.1.1 Договору, розрахунки за виконані роботи по ОБ`ЄКТУ проводяться за фактом їх виконання протягом відповідного бюджетного року, за умови проведення платежів державною казначейською службою України, згідно з чинним законодавством, після представником Замовника - військовою частиною НОМЕР_3 наступних документів: Актів приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, Довідок про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою КБ-3, рахунку-фактури.

Додатковою угодою № 4 до Договору п. 5.1 сторони погодили внести зміни у Договорі:

1.1. Пункт 5.1 Договору викласти у наступній редакції:

«Термін завершення виконання робіт по ОБ`ЄКТУ - не пізніше ніж через 200 (двісті) календарних днів з дати укладання Договору, а саме до 15.05.2019р., у тому числі за етапами:

1 етап: не пізніше ніж через 45 (сорок п`ять) календарних днів з дати укладання Договору, а саме до 24.09.2018р. - повинні бути завершені наступні будівельні роботи:

земляні роботи;

улаштування фундаменту;

улаштування монолітного поясу по фундаментам;

улаштування вводів інженерних мереж;

розведення мереж каналізації та водопостачання нижче відм. 0;

улаштування підлоги по ґрунту до відм. 0.

2 етап: не пізніше ніж через 80 (вісімдесят) календарних днів з дати укладання Договору, а саме до 30.10.2018р. - повинні бути завершені наступні будівельні роботи:

улаштування стін цегляних 1-го поверху з перемичками;

улаштування монолітного поясу по стінам 1-го поверху;

монтаж плит перекриття 1-го поверху з монолітними ділянками;

3 етап: не пізніше ніж через 120 (сто двадцять) календарних днів з дати укладання Договору, а саме до 09.12.1018р. - повинні бути завершені наступні будівельні роботи:

улаштування стін цегляних 2-го поверху з перемичками;

улаштування монолітного поясу по стінам 2-го поверху; монтаж плит перекриття 2-го поверху з монолітними ділянками; монтаж вікон 1-го поверху;

прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 1-му поверсі; прокладка внутрішніх мереж тепло-, водопостачання та каналізації на 1- му поверсі;

улаштування внутрішніх стін (перегородок) 1-го поверху; улаштування бетонної стяжки підлоги 1-го поверху;

монтаж сходів між 1-м та 2-м поверхом.

4 етап: не пізніше ніж через 160 (сто шістдесят) календарних днів з дати укладання Договору, а саме до 15.04.2019р. - повинні бути завершені наступні будівельні роботи:

улаштування стін цегляних горища;

улаштування покрівлі;

монтаж вікон 2-го поверху та горища;

прокладка внутрішніх мереж електропостачання на 2-му поверсі;

прокладка внутрішніх мереж тепло-, водопостачання та каналізації на 2-му поверсі;

внутрішня штукатурка та облицювання керамічною плиткою стін 1-го поверху;

монтаж профілів підвісних стель 1-го поверху;

улаштування внутрішніх стін (перегородок) 2-го поверху;

улаштування бетонної стяжки підлоги 2-го поверху;

улаштування зовнішніх сходів.

5 етап: не пізніше ніж через 190 (сто дев`яносто) календарних днів з дати укладання Договору, а саме до 15.05.2019р. - повинні бути завершені наступні будівельні роботи:

внутрішня штукатурка та облицювання керамічною плиткою стін 2-го поверху;

монтаж профілів підвісних стель 2-го поверху;

утеплення та оздоблення фасаду;

улаштування зливової системи;

встановлення внутрішніх дверей;

внутрішні оздоблювальні роботи (монтаж стельового гіпсокартону, штукатурка стін та стель, улаштування підлоги, монтаж армстронгу, поклейка шпалер, фарбування та покриття лаком тощо); встановлення сантехнічних приладів; улаштування світильників та електрофурнітури; благоустрій території;

інші будівельні роботи відповідно до проекту.

6 етап: не пізніше ніж через 200 (двісті) календарних днів з дати укладання Договору, а саме до 25.05.2019р. - повинні бути завершені наступні будівельні роботи:

під`єднання будівлі до зовнішніх інженерних мереж тепло-, електро-, водопостачання та каналізації;

наведення порядку на ОБ`ЄКТІ та прилеглій території (вивіз усього будівельного сміття, очищення конструкцій об`єкту від бруду та пилу тощо;

підготовка будівлі до передачі в експлуатацію Замовнику (передача виконавчої, технічної та іншої документації на ОБ`ЄКТ, будівельні матеріали та конструкції, що використовувались при його будівництві);

усунення недоліків, виявлених Замовником при прийнятті ОБ`ЄКТА.

З урахуванням зазначених етапів робіт та граничних строків їх виконання Генпідрядником розробляється Календарний графік виконання робіт, який погоджується Замовником та є невід`ємною частиною цього Договору, у двох форматах:

1) поетапний (Додаток 2 до Договору), в якому зазначаються етапи виконання робіт, вартість кожного з етапів та строки завершення їх виконання;

2) деталізований (Додаток 3 до Договору), в якому зазначаються усі роботи, що необхідно виконати на ОБ`ЄКТІ та термін їх виконання.»

1.2. Пункт 5.1.3. Договору викласти у наступній редакції:

« 5.1.3. Генпідрядник зобов`язаний:

розпочати виконання робіт на ОБ`ЄКТІ за Договором протягом 5-ти (п`яти) календарних днів з дати підписання Договору обома Сторонами та отримання від Замовника проектної документації на ОБ`ЄКТ;

забезпечити введення ОБ`ЄКТА в експлуатацію;

завершити виконання робіт та передати ОБ`ЄКТ Замовнику відповідно до умов Договору не пізніше ніж через 200 (двісті) календарних днів з дати укладання Договору, а саме до 25.05.2019р., з виконавчою документацією по ОБ`ЄКТУ, у тому числі надати "Акт приймання виконаних будівельних робіт" за формою № КБ-2в та "Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат" за формою № КБ-3.».

1.3. Поетапний календарний графік виконання робіт (Додаток № 2 до Договору) та деталізований календарний графік виконання робіт (Додаток № З по Договору) викласти у редакції, що додається.

Як встановлено у п. 5.2.1, 5.2.4 Договору, приймання-передача виконаних робіт по ОБ`ЄКТУ здійснюється відповідно до чинних нормативно-правових актів, якими регламентовано прийняття закінчених об`єктів в експлуатацію.

Передача виконаних робіт по ОБ`ЄКТУ Генпідрядником та їх приймання Замовником оформлюється Актом приймання виконаних будівельних робіт та Довідкою про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (форма № КБ-2В, № КБ-3) з обов`язковим попереднім оформленням виконавчої технічної документації), актів на приховані роботи, виконавчих схем, тощо.

У п. 7.2 Договору сторони погодили види порушень та штрафні санкції, які застосовуються до Генпідрядника за Договором, зокрема: за порушення строків виконання робіт по будь-якому із етапів, визначених пунктом 5.1 Договору, стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення невиконання за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт понад 20 (двадцять) календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7 % від вартості таких робіт.

Договір набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та діє до 31 грудня 2018 року, а в частині своїх зобов`язань та розрахунків до їх повного виконання сторонами. (п. 10.1 Договору)

Пунктом 12.1 Договору передбачено, що невід`ємними частинами Договору є:

1. Договірна ціна (Додаток 1).

2. Поетапний календарний графік виконання робіт (Додаток 2).

3. Деталізований календарний графік виконання робіт (Додаток 3).

4. Перелік вимог до оздоблювальних робіт казарми поліпшеного планування (Додаток 4).

5. Акт про виконання умов та документальної звірки взаєморозрахунків (форма) (Додаток 5).

На виконання умов Договору сторонами погоджено зазначені Додатки, редакції яких неодноразово змінювалися додатковими угодами.

В межах Договору сторонами складено та підписано довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за вересень 2018 р., жовтень 2018 р., листопад 2018 р., грудень 2018 р., березень 2019 р., грудень 2019 р.; акти приймання виконаних будівельних робіт: № 1 за вересень 2018 року від 26.09.2018, № 2 за вересень 2018 року від 26.09.2018, акт № 3 за жовтень 2018 року від 16.10.2018, № 4 за листопад 2018 року від 01.11.2018, № 5 за листопад 2018 року від 19.11.2018, № 6 за листопад 2018 року від 28.11.2018, № 7 за грудень 2018 року від 10.12.2018, № 8 за грудень 2018 року від 11.12.2018, № 9 за грудень 2018 року від 18.12.2018, № 10 за березень 2019 року від 03.04.2019, № 11 за березень 2019 року від 03.04.2019, № 12 за березень 2019 року від 03.04.2019, № 13 за грудень 2019 року від 13.12.2019, № 14 за грудень 2019 року від 18.12.2019; акти вартості устаткування, що придбавається виконавцем робіт від 04.03.2019 (додатково до акту № 11 приймання виконаних будівельних робіт), від 13.12.2019 (додатково до акту № 13 приймання виконаних будівельних робіт), від 18.12.2019 (додатково до акту № 14 приймання виконаних будівельних робіт).

В обґрунтування підстав позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем строків виконання робіт по 4 етапу вартістю 314 576,94 грн, по 5 етапу вартістю 1 299 986,44 грн, по 6 етапу вартістю 27 775,14 грн, а також невиконанням робіт по 5 етапу вартістю 1 234 940,46 грн, у зв`язку з чим позивачем на підставі п. 7.2 Договору нараховано та заявлено до стягнення пеню у розмірі 1 053 084,10 грн та штраф у розмірі 201 409,52 грн за період прострочення з 16.04.2019 по 15.10.2019.

Заперечуючи проти задоволення позовних вимог, відповідач посилається на свою добросовісну поведінку щодо виконання зобов`язань за Договором перед позивачем відсутність вини у порушенні зобов`язань. Також, позивач, на його думку, не довів обставини, якими обґрунтовує позовні вимоги і правильність наданого розрахунку про нарахування штрафних санкцій.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, та, враховуючи те, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд зазначає таке.

Відповідно до абзацу 2 пункту 1 статті 193 Господарського кодексу України до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим кодексом.

Згідно зі ст. 173 Господарського кодексу України, господарським визнається зобов`язання, що виникає між суб`єктом господарювання та іншим учасником (учасниками) відносин у сфері господарювання з підстав, передбачених цим Кодексом, в силу якого один суб`єкт (зобов`язана сторона, у тому числі боржник) зобов`язаний вчинити певну дію господарського чи управлінсько-господарського характеру на користь іншого суб`єкта (виконати роботу, передати майно, сплатити гроші, надати інформацію тощо), або утриматися від певних дій, а інший суб`єкт (управнена сторона, у тому числі кредитор) має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Відповідно до ст. 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості (ч. 1 ст. 627 Цивільного кодексу України).

Частиною 1 ст. 628 Цивільного кодексу України визначено, що зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства

Згідно зі ст. 629 Цивільного кодексу України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 ст. 837 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх. До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Статтею 844 Цивільного кодексу України встановлено, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом.

За приписами ст. 846 Цивільного кодексу України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Згідно з ч. 1 ст. 854 Цивільного кодексу України, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Частиною 4 ст. 882 Цивільного кодексу України встановлено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Згідно зі ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною 1 ст. 193 Господарського кодексу України встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (ч. 7 ст. 193 Господарського кодексу України).

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Як вбачається з матеріалів справи, за умовами Договору з урахуванням Поетапного календарного графіка виконання робіт (Додаток 2) та Деталізованого календарного графіка виконання робіт (Додаток 3) у редакції, викладеній за додатковою угодою № 4 від 15.04.2019, роботи 4 етапу загальною вартістю 5 548 612,06 грн мали бути завершені у строк до 15.04.2019, роботи по 5 етапу загальною вартістю 2 585 346,06 грн мали бути завершені у строк до 15.05.2019, а роботи 6 етапу загальною вартістю 45 000,00 грн мали бути завершені у строк до 25.05.2019.

Позивач в свою чергу в позові, відповіді на відзив та неодноразових поясненнях зазначає, що:

- роботи по 4 етапу вартістю 314 576,94 грн фактично були виконані в грудні 2019 року відповідно до акта приймання виконаних будівельних робіт № 13 за грудень 2019 року від 13.12.2019. На підтвердження переліку та вартості несвоєчасно виконаних робіт по 4 етапу позивачем надано (долучено до відповіді на відзив) акт № 2 будівельних робіт, що не були виконані згідно плану графіку станом на 15.04.2019 на суму 92 144,39 грн та акт вартості устаткування, що не встановлено виконавцем робіт згідно графіку станом на 15.04.2019 на суму 222 432,55 грн;

- роботи по 5 етапу загальною вартістю 1 299 986,44 грн фактично були виконані в грудні 2019 року відповідно до актів приймання виконаних будівельних робіт № 13 за грудень 2019 року від 13.12.2019 та № 14 за грудень 2019 року від 18.12.2019. На підтвердження переліку та вартості несвоєчасно виконаних робіт по 4 етапу позивачем надано (долучено до відповіді на відзив) акт № 3 будівельних робіт, що підлягали виконанню згідно графіку станом на 01.06.2019 на суму 651 290,50 грн та акт вартості устаткування, що не встановлено згідно графіку виконавцем робіт станом на 01.06.2019 на суму 648 695,94 грн;

- роботи по 5 етапу загальною вартістю 1 234 940,46 грн не виконані взагалі. На підтвердження переліку та вартості невиконаних робіт по 4 етапу позивачем надано (долучено до відповіді на відзив) акт № 1 будівельних робіт, що не виконані станом на 01.07.2020 на суму 195 942,06 грн та акт вартості устаткування, що не встановлено згідно графіку виконавцем робіт станом на 01.07.2020 на суму 1 038 998,40 грн;

- роботи по 6 етапу вартістю 27 775,14 грн фактично були виконані в грудні 2019 року відповідно до акта приймання виконаних будівельних робіт № 13 за грудень 2019 року від 13.12.2019. На підтвердження переліку та вартості несвоєчасно виконаних робіт по 4 етапу позивачем надано (долучено до відповіді на відзив) акт № 4 будівельних робіт, що відносяться до 6 етапу на суму 27 775,14 грн.

За приписами ст. 99 Господарського процесуального кодексу України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов:

1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо;

2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

З метою встановлення обставин виконання відповідачем робіт за договором підряду № 169/18 від 10.08.2018 (за 5 та 6 етапами) та їх вартості ухвалою від 01.03.2021 судом призначено у справі № 910/5417/20 будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Волинському відділенню Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз.

На вирішення експертизи поставлено такі питання:

"Чи виконано у повному обсязі роботи 5 етапу за договором підряду № 169/18 від 10.08.2018 (відповідно до поетапного та деталізованого календарного графіку виконання робіт до договору підряду № 169/18 від 10.08.2018 в редакції додаткової угоди № 4 від 15.04.2019), укладеним між Військовою частиною НОМЕР_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс"? якщо ні, то який перелік, об`єми та вартість фактично виконаних будівельних робіт цього етапу?

"Чи виконано у повному обсязі роботи 6 етапу за договором підряду № 169/18 від 10.08.2018 (відповідно до деталізованого календарного графіку виконання робіт до договору підряду № 169/18 від 10.08.2018 в редакції додаткової угоди № 4 від 15.04.2019), укладеним між Військовою частиною НОМЕР_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс"? якщо ні, то який перелік, об`єми та вартість фактично виконаних будівельних робіт цього етапу?

Висновком експертів Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи № 8415-8416 від 30.11.2021 встановлено таке:

1. Роботи 5 етапу за договором підряду №169/18 від 10.08.2018 (відповідно до поетапного та деталізованого календарного графіку виконання робіт до договору підряду №169/18 від 10.08.2018 в редакції додаткової угоди № 4 від 15.04.2019), укладеним між Військовою частиною НОМЕР_1 та Товариством обмеженою відповідальністю «Проектно-будівельний альянс» виконані повністю.

2. Роботи 6 етапу за договором підряду №169/18 від 10.08.2018 (відповіднодо деталізованого календарного графіку виконання робіт до договору підряду №169/18 від 10.08.2018 в редакції додаткової угоди №4 від 15.04.2019), укладеним між Військовою частиною НОМЕР_1 та Товариством з обмеженою відповідальністю «Проектно-будівельний альянс» виконані повністю.

За приписами ст.1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла тощо об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Відповідно до ст. 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Як встановлено у ст. 104 Господарського процесуального кодексу України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Дослідивши вказаний висновок судових експертів Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи в сукупності з матеріалами справи, на предмет його повноти та обґрунтованості, суд погоджується з позивачем, що судовими експертами не досліджено пункти №№ 445-449 деталізованого календарного графіку в редакції додаткової угоди № 4 від 15.04.2019 - роботи 5 етапу строком виконання до 15.05.2019 та судовими експертами невірно встановлено виконання робіт, а саме, пункти 401, 406, 430 деталізованого календарного графіку в редакції додаткової угоди № 4 від 15.04.2019 - роботи 5 етапу строком виконання до 15.05.2019.

Крім того, у зазначеному висновку судових експертів не міститься відомостей про дослідження судовими експертами пунктів №№ 450-464, 469-475 деталізованого календарного графіку в редакції додаткової угоди № 4 від 15.04.2019.

Отже, за наведених обставин суд визнає висновок судових експертів Волинського відділення Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комісійної судової будівельно-технічної експертизи № 8415-8416 від 30.11.2021 неповним, частково необґрунтованим та таким, що частково суперечить іншим матеріалам справи, у зв`язку з чим не приймається в якості належного доказу у справі та відхиляється судом.

Так, дослідивши підписані сторонами первинні документи на виконання умов Договору, Поетапний та Деталізований календарні графіки виконання робіт, а також розрахунки позивача та надані ним докази в обґрунтування обсягів та вартості несвоєчасно виконаних робіт (з урахуванням устаткування), суд дійшов висновку, що прострочення виконання відповідачем робіт по 4, 5 та 6 етапу у визначених позивачем обсягах підтверджується належним чином.

Щодо невиконаних будівельних робіт по 5 етапу суд зазначає, що позивачем помилково включено до їх вартості вчасно виконані роботи - улаштування покриття з фігурних елементів мощення з використанням готової піщано-цементної суміші тротуарів, шириною до 2 м; інші роботи для передачі об`єкту в експлуатацію (номери 3/476, 4/482 в акті № 1 будівельних робіт, що не виконані станом на 01.07.2020 на суму 195 942,06 грн), а також помилково включено вогнегасники в кількості 12 шт (номер 1 в акт вартості устаткування, що не встановлено згідно графіку виконавцем робіт станом на 01.07.2020 на суму 1 038 998,40 грн).

За наслідками здійснених підрахунків вартість невиконаних будівельних робіт по 5 етапу становить 32 634,09 грн робіт + 1 027 996,66 грн устаткування, а загалом 1 060 630,75 грн.

Доказів своєчасного та повного виконання спірних робіт за Договором відповідач не надав, обставин свого прострочення перед позивачем не спростував, як і звільнення його від відповідальності за таке прострочення.

При цьому, викладені у відзиві доводи відповідача стосовно його добросовісної поведінки у виконанні своїх обов`язків перед повивачем та вчинення всіх необхідних дій для вчасного і якісного виконання робіт суд відхиляє, оскільки не визнає такими, що обґрунтовують належним чином можливість звільнення відповідача від відповідальності за порушення зобов`язань за Договором. Доказів існування обставин непереборної сили відповідач також суду не пред`явив. Відсутності своєї вини у простроченні виконання робіт відповідач належними доказами перед судом не довів.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 611 Цивільного кодексу України встановлено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: 1) припинення зобов`язання внаслідок односторонньої відмови від зобов`язання, якщо це встановлено договором або законом, або розірвання договору; 2) зміна умов зобов`язання; 3) сплата неустойки; 4) відшкодування збитків та моральної шкоди.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 614 Цивільного кодексу України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно з приписами ст. ст. 216 - 218 Господарського кодексу України, учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за порушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій. Господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. Господарські санкції застосовуються в установленому законом порядку за ініціативою учасників господарських відносин. Підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання.

Штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання (ч. 1 ст. 230 Господарського кодексу України).

Відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з ч. 6 ст. 231 Господарського кодексу України штрафні санкції за порушення грошових зобов`язань встановлюються у відсотках, розмір яких визначається обліковою ставкою Національного банку України, за увесь час користування чужими коштами, якщо інший розмір відсотків не передбачено законом або договором.

У п. 7.2 Договору сторони погодили види порушень та штрафні санкції, які застосовуються до Генпідрядника за Договором, зокрема: за порушення строків виконання робіт по будь-якому із етапів, визначених пунктом 5.1 Договору, стягується пеня у розмірі 0,2% від вартості робіт, з яких допущено прострочення невиконання за кожний день прострочення, а за прострочення виконання робіт понад 20 (двадцять) календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 7 % від вартості таких робіт.

На підставі вказаного положення Договору позивач нарахував до стягнення пеню у розмірі 1 053 084,10 грн та штраф у розмірі 201 409,52 грн за період прострочення з 16.04.2019 по 15.10.2019.

За наслідками перерахунку судом нарахованих позивачем штрафних санкцій, з урахуванням встановлених вище обставин помилкового завищення позивачем вартості невиконаних відповідачем робіт, а також беручи до уваги періоди прострочення по кожному етапу (з 16.04.2019, 16.05.2019 та 26.05.2019 відповідно), загальний розмір пені становить 845 427,71 грн (115 135,16 грн за несвоєчасне виконання 4 етапу, 397 795,85 грн несвоєчасне виконання 5 етапу, 7943,69 грн за несвоєчасне виконання 6 етапу, 324 553,01 грн за невиконання 5 етапу), а загальний розмір штрафу становить 188 307,85 грн (22 020,39 грн за несвоєчасне виконання 4 етапу, 90 099,05 грн несвоєчасне виконання 5 етапу, 1944,26 грн за несвоєчасне виконання 6 етапу, 74 244,15 грн за невиконання 5 етапу).

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У частині третьої статті 2 ГПК України однією з основних засад (принципів) господарського судочинства визначено принцип змагальності сторін, сутність якого розкрита у статті 13 цього Кодексу.

Відповідно до частин третьої-четвертої статті 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом; кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Верховний Суд неодноразово наголошував щодо необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, це й принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони.

Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Реалізація принципу змагальності сторін в процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.

Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, в тому числі у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи.

Дотримання принципу справедливості судового розгляду є надзвичайно важливим під час вирішення судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.

Стандарт доказування "вірогідність доказів" підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі статтею 77 вказаного кодексу обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша).

Отже, з урахуванням стандарту вірогідності доказів та принципу змагальності у господарському процесі, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог та як наслідок необхідність їх часткове задоволення.

Згідно зі статтею 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: на професійну правничу допомогу; пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.

За приписами ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються у разі часткового задоволення позову - на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Отже, відповідно вказаної норами, витрати по сплаті судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

За приписами частин 2-4 ст. 127 Господарського процесуального кодексу України, експерт, спеціаліст чи перекладач отримують винагороду за виконану роботу, пов`язану із справою, якщо це не входить до їхніх службових обов`язків.

У випадках, коли сума витрат на оплату послуг експерта, спеціаліста, перекладача або витрат особи, яка надала доказ на вимогу суду, повністю не була сплачена учасниками справи попередньо або в порядку забезпечення судових витрат, суд стягує ці суми на користь спеціаліста, перекладача, експерта чи експертної установи зі сторони, визначеної судом відповідно до правил про розподіл судових витрат, встановлених цим Кодексом.

Розмір витрат на підготовку експертного висновку на замовлення сторони, проведення експертизи, залучення спеціаліста, оплати робіт перекладача встановлюється судом на підставі договорів, рахунків та інших доказів.

Оскільки витрати за проведення експертизи Волинським відділенням Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз у справі № 910/5417/20 були понесені позивачем у загальному розмірі 18 877,10 грн, що підтверджується наявними в матеріалах справи доказами, витрати на проведення експертизи відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

На підставі викладеного, керуючись статтями 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити частково.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Проектно-будівельний альянс" (вул. Нагірна, 1, м. Київ, 04107, ідентифікаційний код 41242014) на користь Військової частини НОМЕР_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 ) пеню у розмірі 845 427,71 грн, штраф у розмірі 188 307,85 грн, судовий збір у розмірі 15 506,03 грн та витрати, пов`язані з проведенням експертизи у розмірі 15 555,22 грн.

3. В іншій частині позову відмовити.

4. Видати наказ після набрання судовим рішенням законної сили.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення до Північного апеляційного господарського суду. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Дата складання та підписання повного тексту рішення: 09.11.2022

Суддя Т. Ю. Трофименко