ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
УХВАЛА

"01" листопада 2022 р.Справа № 924/643/22

м. Хмельницький

Суддя Господарського суду Хмельницької області Музика М.В., розглянувши клопотання представника позивача про притягнення до процесуальної відповідальності відповідача за невиконання вимог чинного ГПК України у справі

за позовом ОСОБА_1 , м. Київ

до акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", м. Хмельницький

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Міністерство енергетики України, м. Київ,

про визнання недійсними рішень Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго", оформлених протоколами №№48 від 24.11.2021 року, 49 від 13.12.2021 року, 50 від 24.12.2021 року; визнання недійсними дистанційних позачергових Загальних зборів АТ "Хмельницькобленерго", які були проведені 29.12.2021 року і оформлені Протоколом №30,

ВСТАНОВИВ:

ухвалою суду від 14.09.2022 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_1 , м. Київ до акціонерного товариства "Хмельницькобленерго", м. Хмельницький про визнання недійсними рішень Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго", оформлених протоколами №№48 від 24.11.2021 року, 49 від 13.12.2021 року, 50 від 24.12.2021 року; визнання недійсними дистанційних позачергових Загальних зборів АТ "Хмельницькобленерго", які були проведені 29.12.2021 року і оформлені Протоколом №30, призначено підготовче засідання.

01.11.2022 року від представника позивача надійшло клопотання про притягнення до процесуальної відповідальності відповідача за невиконання вимог чинного ГПК України, у якому представник позивача просить визнати недотримання відповідачем вимог щодо форми заяви свідка у порядку ст. 90 ГПК України зловживанням процесуальними правами та притягнути відповідача до процесуальної відповідальності. Заяву мотивує тим, що надані відповідачем відповіді на запитання позивача не оформлені у встановленому ГПК України порядку, зокрема, не відповідають вимогам до заяви свідка.

З приводу поданої заяви судом враховується, що за положенням ч.1 та ч.2 ст.90 ГПК України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи або у додатку до неї не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання іншим учасником справи, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті. На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням. Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніше як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - за п`ять днів до першого судового засідання. Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання.

Судом встановлено, що відповідачем у заяві від 06.10.2022 року надано відповіді на поставлені позивачем в порядку ст. 90 ГПК України питання, проте, така заява не в повній мірі відповідає вимогам, встановленим ст. 88 ГПК України до заяви свідка.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПКУ завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 43 ГПК України залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, що спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Частиною 4 ст. 43 ГПК України передбачено, що суд зобов`язаний вживати заходів для запобігання зловживанню процесуальними правами. У випадку зловживання процесуальними правами учасником судового процесу суд застосовує до нього заходи, визначені цим Кодексом.

Ст. 131 ГПК України передбачає, що заходами процесуального примусу є процесуальні дії, що вчиняються судом у визначених цим Кодексом випадках з метою спонукання відповідних осіб до виконання встановлених у суді правил, добросовісного виконання процесуальних обов`язків, припинення зловживання правами та запобігання створенню протиправних перешкод у здійсненні судочинства.

Заходи процесуального примусу застосовуються судом шляхом постановлення ухвали.

Згідно з ч. 1 ст. 132 ГПК України заходами процесуального примусу є: 1) попередження; 2) видалення із залу судового засідання; 3) тимчасове вилучення доказів для дослідження судом; 4) привід; 5) штраф.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка сторони в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним (аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 11.01.2021 у справі №910/5211/18).

Правовідносини суду з кожним учасником процесу підпорядковані досягненню головної мети - ухваленню законного та обґрунтованого рішення, а також створенню особам, що беруть участь у справі, процесуальних умов для забезпечення захисту їх прав і так само прав та інтересів інших осіб. Отже, зловживання процесуальними правами - це оціночне поняття, яке в межах змагального процесу має досліджуватися судом, виходячи з доводів сторін та зібраних доказів.

Розглянувши клопотання представника позивача про застосування заходів процесуального примусу та наведені у клопотанні доводи позивача, суд не вбачає підстав для застосування до відповідача заходів процесуального примусу, оскільки не вважає доведеним той факт, що відповідач, надаючи відповіді на запитання позивача у заяві від 06.10.2022 року, діяв з умислом на досягнення сторонніх цілей, таких як введення суду в оману, затягування розгляду, створення перешкод опоненту тощо.

У зв`язку з цим, оскільки судом не встановлено обставин зловживання відповідачем своїми процесуальними правами, з якими пов`язується застосування заходів процесуального примусу, у клопотанні позивача про застосування заходів процесуального примусу належить відмовити повністю.

Керуючись ст. ст. 42, 131-135, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

у задоволенні клопотання представника позивача від 01.11.2022 року про притягнення до процесуальної відповідальності відповідача за невиконання вимог чинного ГПК України відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Суддя М.В. Музика

Віддрук. у 4 прим.: 1 - до справи; 2 - позивачу (ІНФОРМАЦІЯ_1); 3 - відповідачу (); 4 - третій особі (01601, м. Київ, вул. Хрещатик, 30) - рек. з пов. про вручення