УХВАЛА

31.10.2022Справа № 910/11143/22

Суддя Щербаков С.О., розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед»

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стома-Світ»

про витребування майна, скасування державної реєстрації прав та зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед» (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стома-Світ» (далі-відповідач), в якому просить суд:

- витребувати у ТОВ «Стома-Світ» на користь позивача приміщення № 35В та №35Г, які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Данила Щербаківського, буд. 52;

- скасувати державну реєстрацію прав в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на нежитлове приміщення № 425/1, що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Данила Щербаківського, буд. 52, загальною площею 112,5 кв.м, за ТОВ «Стома-Світ»;

- закрити розділ у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно щодо об`єкта нерухомого майна - 000, а саме розділ щодо нежитлового приміщення №° 425/1, що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Данила Щербаківського, буд. 52, загальною площею 112,5 кв.м, яке зареєстроване за ТОВ «Стома-Світ».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що позивач є власником нежитлових приміщень № 35В та №35Г в будинку № 52 по вулиці Щербакова (нова назва вулиці Данила Щербаківського) у місті Києві, які вибули в заволодіння позивача внаслідок протиправного заволодіння приміщеннями шляхом проведення подвійної реєстрації вказаних нежитлових приміщень, які в подальшому були внесені до статутного капіталу ТОВ «Стома-Світ» та наразі перебуває у фактичному володінні ТОВ «Стома-Світ», яке, в свою чергу, не визнає право позивача на це майно.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед» підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. Позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ст. 1 Закон України «Про судовий збір», збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» визначено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (868 350 грн. 00 коп.). З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн. 00 коп.).

Товариством з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед» заявлено 3 (три) вимоги та надано докази сплати судового збору у розмірі 12 535, 50 грн.

Як вказує позивач у поданій позовній заяві, ним сплачено 7 573,50 грн, за вимогу майнового характеру, яка розрахована від вартості майна, яка вказана в довідках про право позивача на отримання у власність нежитлового приміщення (загальна вартість двох приміщень 504 900,грн), а також 4 962,00 за дві вимоги немайнового характеру (по 2481,00 грн за кожну вимогу).

Так, Товариством з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед» заявлено, зокрема вимогу про витребування у ТОВ «Стома-Світ» на користь позивача приміщень № 35В та №35Г, які розташовані за адресою: м. Київ, вул. Данила Щербаківського, буд. 52

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Тобто, такі позовні вимоги мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за приписом підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом пункту 3 частини 3 статті 162 і статті 163 ГПК такий обов`язок покладається на позивача.

Таким чином, вимога Товариства з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед» про витребування у ТОВ «Стома-Світ» майна є вимогою майнового характеру, а тому розмір судового збору повинен визначатися з урахуванням вартості такого майна.

Як вбачається з довідок про право позивача на отримання у власність об`єктів інвестиування (нежитлових приміщень № 35В та № 35Г) № 881 від 30.05.2016 загальна вартість вказаних приміщень становить 531 900, 00 грн (396 900, 00 грн + 135 000, 00 грн).

Тож, позивач зобов`язаний був сплатити судовий збір за заявлену вимогу майнового характеру (про витребування майна) у розмірі 7 978, 50 грн, що з урахуванням двох вимог немайнового характеру (4 962, 00 грн) становить 12 940, 50 грн, однак позивач сплатив у сумі 12 535, 50 грн., що менше встановленого розміру.

Відповідно до норм Закону України "Про судовий збір" позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 405, 00 грн. та надати суду докази сплати, а саме оригінал платіжного доручення про перерахування судового збору.

Так, відповідно до ч.ч. 1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед» без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Суд звертає увагу заявника на положення ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, суд зазначає, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи наведене та керуючись ч.ч. 1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Стома-Світ» про витребування майна, скасування державної реєстрації прав та зобов`язання вчинити дії - залишити без руху.

2. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед» строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме:

- доплатити судовий збір у розмірі 405, 00 грн. та надати суду докази сплати, а саме оригінал платіжного доручення про перерахування судового збору.

3. Попередити Товариство з обмеженою відповідальністю «Максіс Лімітед», що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 31.10.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.