ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" жовтня 2022 р. Справа№ 910/19029/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пашкіної С.А.

суддів: Буравльова С.І.

Шапрана В.В.

За участю секретаря судового засідання : Кулачок О.А.

представників сторін:

від позивача - Кукса Л.І. (ордер серія АІ №1195630 від 12.01.2022)

від відповідача - Повар О.М. ( ордер серія АА №1178151 від 10.01.2022);

розглянувши матеріали апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.12.2021

за клопотанням Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України"

про скасування заходів забезпечення позову

у справі №910/19029/21 (суддя Джарти В.В.)

за позовом ОСОБА_1

до Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України"

про заборону вчиняти дії та визнання незаконним та скасування рішення загальних зборів, оформлене протоколом від 11.11.2021

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.12.2021 у справі №910/19029/21 у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Авіакомпнія «Міжнародні Авіалінії України» про скасування заходів забезпечення позову в справі №910/19029/21 відмовлено.

Ухвала місцевого господарського суду ґрунтується на тому, що:

- при вирішенні питання про скасування заходів забезпечення позову слід з`ясовувати чи змінились настільки обставини спірних правовідносин, які б зумовлювали необхідність скасування обраного судом заходу забезпечення позову до закінчення розгляду відповідного спору;

- вказані заявником обставини щодо порушення балансу інтересів сторін, зокрема, що відповідач, в свою чергу, втратив право в особі загальних зборів акціонерів ухвалювати та реалізовувати рішення щодо усунення /відсторонення/звільнення позивача із займаної посади, які жодного відношення до рішення акціонерів не мають та із оскаржуваним рішенням у справі №910/19029/21 не пов`язані не підтверджуються та спростовуються наведеними позивачем обставинами.

Не погоджуючись з ухвалою, відповідач звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.12.2021 скасувати та прийняти рішення, яким скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2021.

В апеляційній скарзі відповідач зазначає про те, що:

- з огляду на відсутність предмета спора і неактуальність рішення акціонерів у зв`язку з його відміною (скасуванням) загальними зборами та, як наслідок, відсутність обґрунтованих підстав вважати, що невжиття заходів забезпечення позову у справі №910/19029/21 може істотно ускладнити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорених прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду, відповідач подав клопотання про скасування заходів забезпечення позову від 20.12.2021;

- відмовляючи в задоволенні клопотання відповідача про скасування заходів забезпечення позову від 20.12.2021 суд не з`ясував обставин щодо відміни (скасування) рішення акціонерів та не надав оцінки одному з основних доводів відповідача щодо підстав для скасування заходів забезпечення позову

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.02.2022 колегією суддів у складі головуючого судді Пашкіної С.А., суддів Буравльова С.А., Сітайло Л.Г. призначено розгляд справи нва 09.03.2022.

09.03.2022 розгляд справи №910/19029/21 не відбувся, у зв`язку з введенням в Україні воєнного стану з 24.02.2022 на підставі указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022, з урахуванням наказу голови Північного апеляційного господарського суду від 03.03.2022 "Про встановлення особливого режиму роботи Північного апеляційного господарського суду в умовах воєнного стану".

Розпорядженням Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 у зв`язку з перебуванням судді Сітайло Л.Г. у відпустці з 02.05.2022, у справі № 910/19029/21 призначено повторний автоматизований розподіл справи між суддями.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.06.2022 у справі № 910/19029/21 визначено колегію суддів Північного апеляційного господарського суду у складі: головуючий суддя: Пашкіна С.А., судді: Буравльов С.І., Шапран В.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.06.2022 розгляд апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.12.2021 у справі №910/19029/21 призначено на 20.07.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.07.2022 клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі №910/19029/21 задоволено, зупинено апеляційне провадження у справі №910/19029/21 до перегляду в порядку касаційного провадження ухвали Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.08.2022 поновлено апеляційне провадження у справі №910/19029/21, розгляд апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «Авіакомпанія «Міжнародні авіалінії України» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.12.2021 призначено на 05.10.2022.

Дослідивши доводи апеляційної скарги, наявні матеріали справи та заслухавши пояснення представників позивача та відповідача судовою колегією встановлено.

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія «Міжнародні Авіалінії України» про:

- заборону Приватному акціонерному товариству "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" та його уповноваженим особам реєструвати зміну Президента на підставі рішення Загальних Зборів Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" про припинення повноважень ОСОБА_1 на посаді Президента Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" (звільнення ОСОБА_1 з посади Президента Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України"), оформлене протоколом від 11.11.2021;

- визнання незаконним та скасувати рішення Загальних Зборів Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" про припинення повноважень ОСОБА_1 на посаді Президента Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" (звільнення ОСОБА_1 з посади Президента Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України"), оформлене протоколом від 11.11.2021.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням прав та законних інтересів позивача, як Президента Компанії.

Разом із позовною заявою позивачем подана заява про забезпечення позову.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.11.2021 заява ОСОБА_1 про забезпечення позову була задоволена частково, а саме зупинено дію рішення Загальних Зборів Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" про припинення повноважень ОСОБА_1 на посаді Президента Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" (звільнення ОСОБА_1 з посади Президента Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України") та заборонено проводити реєстраційні дії щодо відомостей, що містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, щодо скасування, зміни реєстраційних дій та записів стосовно керівника, підписанта Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" (01030, місто Київ, вул. Лисенка, будинок 4; ідентифікаційний код 14348681) ОСОБА_1 до вирішення по суті спору у даній справі.

20.12.2021 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про скасування заходів забезпечення позову, яке обґрунтоване тим, що вжиті судом у справі № 910/19029/21 заходи забезпечення позову не є співмірними із позовними вимогами (оскаржується конкретне Рішення Акціонерів, а зупиняється дія невизначеного кола рішень, навіть тих, що можуть бути прийняті у майбутньому). Також вжиті заходи забезпечення позову порушують баланс інтересів сторін (позивач, оскаржуючи лише Рішення акціонерів, отримав можливість управляти відповідачем на власний розсуд, не остерігаючись бути усуненим/відстороненим від посади Президента МАУ та/або бути звільненим з підстав, Рішенням акціонерів не передбачених, зокрема, за результатами вчинення дисциплінарного проступку; відповідач, в свою чергу, втратив право в особі загальних зборів акціонерів ухвалювати та реалізовувати рішення щодо усунення/відсторонення/звільнення позивача із займаної посади, які жодного відношення до Рішення акціонерів не мають та із оскаржуваним рішенням у справі № 910/19029/21 не пов`язані).

Приписами статті 145 ГПК України передбачено, що суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Одним із завдань господарського судочинства відповідно до вимог статті 2 Господарського процесуального кодексу України є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів юридичних осіб.

Відповідно до статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Одним з механізмів забезпечення ефективного юридичного захисту є передбачений національним законодавством України інститут вжиття заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Тобто, забезпечення позову має тимчасовий характер, спрямований саме на гарантування виконання майбутнього рішення господарського суду.

Водночас, суд звертає увагу, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, а тому господарський суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Верховного Суду від 31.08.2021 у справі № 910/27779/14.

Як вбачається з ухвали Господарського суду міста Києва від 29.11.2021, з врахуванням обставини, що відповідачем було прийнято рішення Зальних зборів акціонерів Компанії про припинення повноважень ОСОБА_1 на посаді Президента Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" (звільнення ОСОБА_1 з посади Президента Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України"), метою забезпечення позову було ефективний судовий захисту та відновлення прав та законних інтересів позивача у випадку задоволення позову.

Звертаючись із заявою про забезпечення позову позивач, зокрема, звертав увагу на факт того, що йому було невідомо про існування рішення від 11.11.2021, яким скасовано рішення 11.11.2021 про звільнення позивача з посади Президента.

Господарським судом міста Києва встановлено, що на офіційній сторінці в мережі Інтернет за посиланням://www.flyuia.com/ua/ua/corporate-info#spec-info відсутня будь-яка інформація про проведення Загальних Зборів акціонерів у 2021 році.

При вирішенні питання про скасування заходів забезпечення позову слід з`ясовувати чи змінилися настільки обставини спірних правовідносин, які б зумовлювали необхідність скасування обраного судом заходу забезпечення позову до закінчення розгляду відповідного спору.

Однак, вказані заявником обставини щодо порушення балансу інтересів сторін , зокрема, що відповідач, в свою чергу, втратив право в особі загальних зборів акціонерів ухвалювати та реалізовувати рішення щодо усунення/відсторонення/звільнення позивача із займаної посади, які жодного відношення до Рішення Акціонерів не мають та із оскаржуваним рішенням у справі № 910/19029/21 не пов`язані не підтверджуються та спростовуються наведеними позивачем обставинами, які не спростовані відповідачем.

Так, представник позивача зазначив, що 02.12.2021 Загальними Зборами акціонерів відповідача прийнято рішення оформлене відповідним протоколом, згідно якого усунуто Президента МАУ ОСОБА_1 від виконання завдань, вчинення дій, прийняття рішень чи участі в їх прийнятті, які стосуються ухвалених загальними зборами МАУ рішень від 11.11.2021 щодо припинення повноважень Президента МАУ та відміни (скасування) таких рішень, у тому числі щодо їх оскарження, заборонити йому виконувати такі завдання, вчиняти такі дії чи брати участь в прийнятті таких рішень. Обмежено доступ Президента МАУ до інформації пов`язаної з оскарженням рішення загальних зборів від 11.11.2021, зокрема, заборонити витребовувати таку інформацію у працівників МАУ та знайомитись із нею, а працівникам МАУ заборонити надавати таку інформацію Президенту МАУ ОСОБА_1. Однак копію відповідного рішення, оформленого протоколом від 02.12.2021, до матеріалів справи сторонами надано не було.

Отже, як стверджує позивач, відповідач здійснює дії направлені на недопущення судового оскарження рішення загальних зборів відповідача від 11.11.2021 про звільнення ОСОБА_1 .

Враховуючи обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги щодо захисту прав та інтересів позивача, вжиття заходів забезпечення позову сприятиме запобіганню порушення прав позивача на час вирішення спору в суді.

Забезпечення позову є процесуальним засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи, що полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судових рішень, прийнятих за результатами розгляду спору. Учасник справи, який звертається із заявою про забезпечення позову, повинен обґрунтувати причини звернення з такою заявою доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу забезпечення.

Положення статей 136, 137 ГПК України пов`язують вжиття господарським судом заходів забезпечення позову з обґрунтуванням обставин необхідності такого забезпечення в контексті положень статті 73 ГПК України як гарантії ефективності задоволення вимог позивача (заявника) за результатами розгляду спору по суті.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача (боржника) та забезпечити реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь особи, яка звернулась з позовом, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Забезпечення позову за своєю суттю є обмеженням суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача (боржника), або пов`язаних із ним інших осіб, в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя та задоволених вимог позивача або особи, яка звернулась з відповідними вимогами у справу про банкрутство.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 13.06.2018 у справі №911/3871/17.

Відповідно до частини першої статті 145 ГПК України суд може скасувати заходи забезпечення позову з власної ініціативи або за вмотивованим клопотанням учасника справи.

Враховуючи, що забезпечення позову застосовується як гарантія задоволення законних вимог позивача, суд не повинен скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба у забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились певні обставини, що спричинили застосування заходів забезпечення позову, або забезпечення позову перешкоджає належному виконанню судового рішення.

Отже, ухвала суду про вжиття заходів забезпечення позову зумовлює конкретні обмеження щодо вчинення певних дій чи, навпаки, обов`язок вчинити дії учасниками справи або третіми особами, що мають строковий характер та діють до моменту скасування таких заходів судом, який їх вжив, чи судом вищої інстанції у разі скасування ухвали про вжиття спірних заходів забезпечення за їх безпідставністю.

Доводи заявника фактично зводяться до заперечення обґрунтованості позовних вимог. При цьому під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про скасування забезпечення позову.

Водночас, застосовані ухвалою суду від 29.11.2021 заходи забезпечення позову є лише тимчасове обмеження та не порушують збалансованість інтересів сторін.

Приписами статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно зі статтею 78, 79 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини").

Відповідно до приписів статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

За приписами статті 13 Конвенції кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

При цьому Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 у справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 в справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. При чому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними.

При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008) Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту, але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Таким чином, Держава Україна несе обов`язок перед зацікавленими особами забезпечити ефективний засіб захисту порушених прав, зокрема - через належний спосіб захисту та відновлення порушеного права. При чому обраний судом спосіб захисту порушеного права має бути ефективним та забезпечити реальне відновлення порушеного права.

На це вказується, зокрема, і у пункті 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі №1-33/2004, де зазначено, що верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, яка здійснюється, зокрема і судом як основним засобом захисту прав, свобод та інтересів у державі.

Крім того, Конституційний Суд України у пункті 9 мотивувальної частини рішення від 30.01.2003 №3-рп/2003 у справі № 1-12/2003 наголошує на тому, що правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах.

Відповідно до частини 3 статті 2 ГПК України основними засадами (принципами) господарського судочинства є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок місцевого господарського суду про те, що в задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні Авіалінії України" про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Господарського суду м. Києва від 29.11.2021 слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 255, 267-271, 280-285 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Авіакомпанія "Міжнародні авіалінії України" залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 28.12.2021 у справі №910/19029/21 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/19029/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова апеляційної інстанції набирає законної сили в день її прийняття та не підлягає оскарженню, відповідно до вимог ст. 287 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 03.11.2022

Головуючий суддя С.А. Пашкіна

Судді С.І. Буравльов

В.В. Шапран