РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

18.10.2022Справа № 910/12393/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Ярмак О.М., за участю секретаря судового засідання Легкої А.С., розглянувши господарську справу

За позовом Головного центру капітального будівництва та реконструкції Державної прикордонної служби України

до Державного підприємства "Дирекція з будівництва та обслуговування прикордонної інфраструктури"

про стягнення авансу та штрафних санкцій 1 808 889,70 грн.

Представники сторін:

від позивача: Качула Л.Г.

від відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Головний центр капітального будівництва та реконструкції Державної прикордонної служби України звернувся із позовом до Державного підприємства "Дирекція з будівництва та обслуговування прикордонної інфраструктури" про стягнення 1 300 219,20 грн. невикористаного авансового платежу за договором підряду № 47-15 від 17.08.2015, 508 680,50 грн. штрафних санкцій за несвоєчасне звітування за отриманий аванс.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 06.08.2021 позов залишив без руху, встановив строк для усунення недоліків позову.

12.08.2021, 26.08.2021 та 30.08.2021 позивач подав документи на виконання вимог ухвали.

Відповідно до уточненої позовної заяви позивачем заявлено вимоги про стягнення з відповідача 1 300 219,20 грн. невикористаного авансового платежу за договором підряду № 47-15 від 17.08.2015, а також штрафних санкцій за несвоєчасне звітування за отриманий аванс, а саме: 107 264,02 грн. пені, 83 994,15 грн. інфляційних втрат та 33 065,41 грн. 3% річних.

Також позивачем заявлено клопотання про розгляд справи у закритих судових засіданнях.

Ухвалою від 13.09.2021 Господарський суд міста Києва відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання на 12.10.2021.

08.10.2021 від відповідача надійшло клопотання, у якому він просить суд відкласти підготовче засідання та зобов`язати позивача направити відповідачу копії договору підряду № 47-15 від 17.08.2015 з додатками на 153 арк.

11.10.2021 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебуванням представника позивача на лікарняному.

12.10.2021 позивачем було подане клопотання про залучення додаткових доказів до матеріалів справи.

У підготовче засідання 12.10.2021 представники сторін не з`явились, суд ухвалив відкласти підготовче засідання на 09.11.2021.

27.10.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому він проти позову заперечував, посилаючись на те, що прострочення виконання робіт за договором сталася з вини позивача, оскільки він не забезпечував здійснення функцій технічного нагляду щодо перевірки актів виконаних робіт, що за договором мало передувати прийняттю позивачем таких робіт. Також зазначав, що позивач ухилявся від сприяння відповідачу в погодженні нової транспортної схеми. Вказував, що позивач затягував прийняття виконаних робіт.

04.11.2021 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, у зв`язку з перебування представника позивача у відпустці.

У підготовчому засіданні 09.11.2021 представник відповідача підтримав подане 08.10.2021 клопотання та повідомив суд, що додатки до позовної заяви, у т.ч. договір підряду № 47-15 від 17.08.2015 та додатки до нього відповідач не отримував.

Представник відповідача пояснив, що такі обставини перешкоджають належній підготовці до судового розгляду, таким чином відзив був складений лише на підставі наявних у відповідача матеріалів.

Ухвалою суду від 09.11.2021 позовну заяву Головного центру капітального будівництва та реконструкції Державної прикордонної служби України залишено без руху, надав позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви - п`ять днів з дня вручення цієї ухвали, встановив позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом: направлення копій всіх документів, що були подані позивачем до суду 12.08.2021, 26.08.2021 та 30.08.2021 на виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху, у тому числі договір підряду № 47-15 від 17.08.2015 з усіма змінами та додатками , відповідачу.

19.11.2021 позивач подав документи на виконання ухвали суду.

Дослідивши подані документи, суд дійшов висновку про усунення недоліків позову, визначених ухвалою від 09.11.2021.

Ухвалою суду від 26.11.2021 суд продовжив розгляд справи, та призначив підготовче судове засідання на 21.12.2021.

У підготовчому судовому засіданні 21.12.2021, суд на місці ухвалив: заявлене клопотання представника позивача про приєднання додаткових доказів та пояснень - задовольнити, та в зв`язку з необхідністю дослідження поданих матеріалів відкласти підготовче засідання на 18.01.2022.

У підготовчому судовому засіданні 18.01.2022, суд на місці ухвалив: клопотання представника відповідача про залучення до матеріалів справи заперечень - задовольнити, у задоволенні клопотання відповідача про залишення позовної заяви без розгляду - відмовити. Закрити підготовче провадження та призначити справу до судового розгляду по суті на 22.02.2022

У судовому засіданні 22.02.2022 судом оголошена перерва на стадії з`ясування обставин справи та перевірки їх доказами до 22.03.2022.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб.

Відповідно до положень статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

За наведених обставин призначене на 22.03.2022 судове засідання з розгляду справи № 910/12393/21 не відбулося з об`єктивних причин, що не залежали від суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.05.2022 розгляд справи по суті спору призначено на 21.06.2022 о 11:00 год.

15.06.2022 засобами Електронної пошти Господарського суду міста Києва від представника відповідача надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, в якому позивач просить суд забезпечити участь представника позивача в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду із використанням власних технічних засобів через систему "EASYCON".

Ухвалою суду від 26.06.2022 у задоволенні даної заяви судом відмовлено.

26.06.2022 розгляд справи відкладено на 19.07.22.

Судове засідання призначене на 19.07.2022 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді у лікарняній відпустці.

Ухвалою суду від 07.09.2022 призначення розгляду справи по суті на 18.10.22.

У судовому засіданні 18.10.2022 представник позивача позовні вимоги підтримав.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд

ВСТАНОВИВ:

17.08.2015 між позивачем (попередня назва 1 окремий відділ капітального будівництва Державної прикордонної служби України, замовник, позивач) та Державним підприємством "Дирекція з будівництва та обслуговування прикордонної інфраструктури" (генпідрядник, відповідач) укладено договір підряду на виконання робіт по об`єкту «Інженерно-технічне обладнання українсько-російського державного кордону, територій, прилеглих до районів проведення антитерористичної операції та Автономної Республіки Крим (шифр 388-21-15-1)» № 47-15 (далі - договір).

Відповідно до п. 1.1 договору генпідрядник на свій ризик власними та залученими силами і засобами, відповідно до робочого проекту, з високою якістю зобов`язується виконати всі роботи з інженерно-технічного обладнання українсько-російського державного кордону, територій, прилеглих до районів проведення антитерористичної операції та Автономної Республіки Крим та спільно з замовником передати в обумовлені договором строки об`єкт експлуатуючій організації. Замовник зобов`язується прийняти якісно виконані роботи від генпідрядника та оплатити їх.

Згідно умов п. 3.1 договору роботи будуть виконуватися відповідно до графіка виконання робіт (додаток 4) з урахуванням плану фінансування (додаток 5). Генпідрядник завершить виконання робіт, введе об`єкт в експлуатацію шляхом передачі його разом із замовником на баланс експлуатуючій організації в термін до 31.12.2016. Термін виконання робіт може бути уточнений після виділення Державній прикордонній службі України коштів з державного бюджету.

Пунктом 3.2 договору передбачено, що продовження строку дії договору та договірних зобов`язань щодо виконання робіт можливо у разі: виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі форс-мажорних обставин; затримки фінансування витрат замовника за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної у договорі; несвоєчасного надання будівельного майданчику, проектної документації; появи додаткових робіт або зміни складу робіт відносно передбачених договірною ціною; зміни проектних рішень. Необґрунтоване зупинення виконання робіт з ініціативи Генпідрядника не допускається, строки виконання робіт за Договором при цьому не продовжуються.

Згідно п. 3.3 договору початок та закінчення видів робіт, етапів робіт визначається графіком виконання робіт, який є невід`ємною частиною Договору (додаток 2). Генпідрядник може забезпечити дострокове завершення виконання робіт і здачу їх Замовнику.

Відповідно до п. 5.4 договору вартість виконаних робіт, що підлягають оплаті, визначається по усіх складових вартості робіт, розрахованих у договірній ціні, та включаються в акт форми КБ-2в згідно з розділом 3 цього Договору.

Замовник може уточнювати плани фінансування у разі внесення змін у строки виконання робіт, прийняття рішення про прискорення чи уповільнення темпів виконання робіт, а також змінювати фінансування з урахуванням надходження коштів з Державного бюджету України. Одночасно, із уточненням плану фінансування, Сторони вносять зміни в інші умови Договору. (п. 5.5 договору).

Згідно п. 5.6 договору замовник має право затримати оплату робіт, виконаних з недоліками і дефектами до їх повного усунення та у разі не надання виконавчої документації.

Відповідно до п. 5.7 договору обсяги виконуваних робіт можуть бути зменшені залежно від фактично одержаного Замовником фінансування. У разі зміни фінансування об`єкта Сторони шляхом укладання додаткової угоди вносять зміни до графіка виконання робіт (додаток 4), плану фінансування (додаток 5).

На виконання зобов`язань умов Договору оплата виконаних робіт всього об`єкта здійснюється в межах 95% від їх вартості за договірною ціною. Кінцеві розрахунки з Генпідрядником здійснюються у двотижневий термін після виконання і приймання всіх передбачених Договором робіт та підписання Замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації. (п. 5.8 договору).

Згідно умов п. 5.9 договору після підписання договору Замовник може перерахувати Генпідряднику аванс, розмір якого не може перевищувати 30% вартості річного обсягу робіт, але не більше 1 мільйона гривень в місяць, при надходженні коштів з Державного бюджету України. Після отримання дозволу на проведення попередньої -;оплати, затвердженого Міністерством внутрішніх справ України, можливо надання авансу до 30 % від вартості річного обсягу робіт без обмежень.

Відповідно до п. 5.10 договору генпідрядник зобов`язується протягом місяця використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів та надати Замовнику протягом місяця письмову інформацію про кількість та ціну придбаних ресурсів.

Погашення одержаного авансу здійснюється Генпідрядником шляхом виконання робіт та подання до оплати Замовнику актів приймання виконаних підрядних робіт форми КБ-2в, довідки про вартість виконаних робіт форми КБ-3 на протязі двох місяців з часу його отримання (п. 5.11 договору).

Згідно п. 19 Порядку державного фінансування капітального будівництва, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1764 від 27.12.2001, для проведення робіт з інженерно-технічного облаштування українсько-російського і українсько-молдовського державного кордону, територій, прилеглих до районів проведення антитерористичної операції та Автономної Республіки Крим, замовники можуть здійснювати попередню оплату (виплату авансу) в розмірі до 70 відсотків вартості робіт за договором (контрактом) на строк не більш як шість місяців.

21.05.2018 сторони уклали додаткову угоду № 12/47-15, якою внесли зміни до договору в частині фінансування робіт та строків виконання робіт, зокрема у пункти 5.9, 5.10, 5.11, 17.1 виклавши їх в наступних редакціях.

Пункт 5.9. Після підписання договору та отримання дозволу на проведення попередньої оплати, затвердженого Міністерством внутрішніх справ України, Замовник може здійснювати попередню оплату в розмірі до 70 % вартості робіт за договором, на строк не більш як 6 місяців (відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 27 грудня 2017 року №1764 і від 23 квітня 2014 року № 117 (із змінами та доповненнями).

Пункт 5.10. генпідрядник зобов`язується протягом шести місяців використати одержаний аванс на придбання і постачання необхідних для виконання робіт матеріалів, конструкцій, виробів та надати Замовнику протягом двох місяців письмову інформацію про кількість та ціну придбаних ресурсів.

Пункт 5.11. погашення одержаного авансу здійснюється Генпідрядником шляхом виконання робіт та подання до оплати Замовнику актів приймання виконаних підрядних робіт форми КБ-2в. довідки про вартість виконаних робіт форми КБ-3 на протязі шести місяців з часу його отримання. По закінченню шестимісячного терміну, невикористані суми авансу Генпідрядником повертаються Замовнику протягом трьох робочих днів.

Пункт 17.1. цей договір вважається укладеним і набирає чинності з моменту його підписання Сторонами та скріплення печатками, діє до повного виконання визначених в ньому зобов`язань або до його розірвання. Закінчення терміну дії договору - 31 липня 2019 року.

На виконання умов договору позивач згідно платіжного доручення № 22 від 04.06.2020 перерахував на рахунок відповідача авансовий платіж по спірному договору у розмірі 6 000 000 грн.

Враховуючи передбачені договором, а також Порядком державного фінансування капітального будівництва строки використання авансу, відповідач зобов`язаний використати одержаний аванс, а не використану суму повернути позивачу до 09.12.2020.

Відповідно до пояснень позивача, які не заперечені відповідачем, 24.12.2020 відповідач частково погасив одержаний аванс у розмірі 4 699 780,08 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що відповідач в порушення умов договору у визначений строк підтвердження використання авансу в повному обсязі не надав, роботи виконані та надано акти форми КБ-2в, КБ-3 лише на суму 4 699 780,08 грн., невикористану суму авансу 1 300 219,20 грн. не повернув.

Відповідно до ст. 11, 629 Цивільного кодексу України договір є однією з підстав виникнення зобов`язань та є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання в силу вимог ст. 525, 526 Цивільного кодексу України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог даного Кодексу і інших актів законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься у п. 1 ст. 193 Господарського кодексу України.

Укладений між сторонами правочин за своєю правовою природою є договором будівельного підряду.

Відповідно до ч. 1 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Частинами першою і другою статті 875 ЦК України передбачено, що за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

Строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту (ст. 846 ЦК України).

Згідно вимог ст. 847 ЦК України підрядник зобов`язаний своєчасно попередити замовника: 1) про недоброякісність або непридатність матеріалу, одержаного від замовника; 2) про те, що додержання вказівок замовника загрожує якості або придатності результату роботи; 3) про наявність інших обставин, що не залежать від підрядника, які загрожують якості або придатності результату роботи.

Відповідно до ч. 1 ст. 848 ЦК України якщо замовник, незважаючи на своєчасне попередження з боку підрядника, у відповідний строк не замінить недоброякісний або непридатний матеріал, не змінить вказівок про спосіб виконання роботи або не усуне інших обставин, що загрожують якості або придатності результату роботи, підрядник має право відмовитися від договору підряду та право на відшкодування збитків.

Статтею 854 ЦК України визначено, що якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Згідно частини 4 статті 882 Цивільного кодексу України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

За положеннями статті 883 Цивільного кодексу України підрядник відповідає за недоліки збудованого об`єкта, за прострочення передання його замовникові та за інші порушення договору (за недосягнення проектної потужності, інших запроектованих показників тощо), якщо не доведе, що ці порушення сталися не з його вини. За невиконання або неналежне виконання обов`язків за договором будівельного підряду підрядник сплачує неустойку, встановлену договором або законом, та відшкодовує збитки в повному обсязі.

Відповідно до статті 530 Цивільного кодексу України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Як вбачається з матеріалів справи, позивачем на виконання умов договору підряду 04.06.2020 було сплачену суму 6 000 000 грн. авансу.

За умовами п. 5.11 договору, в редакції додаткової угоди № 12/47-15 від 21.05.2018, Погашення одержаного авансу здійснюється Генпідрядником шляхом виконання робіт та подання до оплати Замовнику актів приймання виконаних підрядних робіт форми КБ-2в. довідки про вартість виконаних робіт форми КБ-3 на протязі шести місяців з часу його отримання. По закінченню шестимісячного терміну, невикористані суми авансу Генпідрядником повертаються Замовнику протягом трьох робочих днів.

Вказані строки повернення авансу є аналогічними із строками передбаченими Порядком державного фінансування капітального будівництва.

Таким чином, зобов`язання щодо підтвердження використання отриманого 05.06.2020 авансу у розмірі 6 000 000 грн. мало бути виконане відповідачем у строк до 09.12.2020.

В розумінні п.п. 6.8.1-6.8.6 договору, підставою розрахунків між сторонами та підтвердженням факту виконання відповідачем робіт є Акти приймання виконаних робіт форми КБ-2в і Довідки про вартість виконаних робіт з форми КБ-3.

Відповідно до Актів №№13-18 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 форми КБ-2в, Довідки КБ-3, які підписані та скріплені печатками сторін 24.12.2020 без зауважень, та копії яких додані позивачем до справи, відповідачем виконані підрядні роботи по договору на суму 4 699 780,08 грн.

Таким чином, станом на час відкриття провадження та розгляду справи по суті спору, строк підтвердження отриманого авансу або повернення невикористаної суми є таким, що настав.

Доказів виконання відповідачем свого зобов`язання щодо підтвердження суми отриманого авансу, а саме: 1 300 219,20 грн., які є предметом даного спору, передачу позивачу результатів виконання робіт у визначеному порядку за актами КБ-2в, довідками КБ-3, у т.ч. у визначений договору строк, суду не надано.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона як на підставу своїх вимог чи заперечень.

За загальним правилом, обов`язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини. При цьому доказування полягає не лише в поданні особами доказів, а й у доведенні їх переконливості.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. (ч. 1 ст. 77 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Доводи відповідача щодо виконання робіт та надання позивачу актів виконаних робіт на підтвердження використання авансу на суму 1 300 219,20 грн. не підтверджені належним чином, примірники відповідних актів підписаних з боку позивача, що було б підставою для зарахування цієї суми в рахунок спірної суми авансу, у матеріалах справи відсутні. Тому відповідачем не доведено виконання ним робіт на суму одержаного авансу у розмірі 1 300 219,20 грн. чи повернення позивачу авансу у вказаному розмірі.

З приводу посилання відповідача на не сприяння позивачем у вирішенні непередбачуваних обставин (у пошуках нових шляхів та маршрутів для підвезення матеріалу необхідного для виконання робіт, у зв`язку з перешкодами від місцевих мешканців), які призвели до збільшення договірної ціни та вплинули на строки виконання робіт, суд зазначає наступне.

Згідно вимог ч. 1 ст. 850 ЦК України замовник зобов`язаний сприяти підрядникові у виконанні роботи у випадках, в обсязі та в порядку, встановлених договором підряду. У разі невиконання замовником цього обов`язку підрядник має право вимагати відшкодування завданих збитків, включаючи додаткові витрати, викликані простоєм, перенесенням строків виконання роботи, або підвищення ціни роботи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 879 ЦК України матеріально-технічне забезпечення будівництва покладається на підрядника, якщо інше не встановлено договором будівельного підряду. Договором на замовника може бути покладений обов`язок сприяти підрядникові у забезпеченні будівництва водопостачанням, електроенергією тощо, а також у наданні інших послуг.

Згідно умов п.п. 9.3.3, 9.3.4 договору генпідрядник має право зупинити роботи у разі невиконання замовником своїх зобов`язань за договором підряду, що призвело до ускладнення або неможливості проведення генпідрядником робі. Ініціювати внесення змін до договору підряду.

Всупереч ст. 74 ГПК України відповідачем не подано доказів звернення до позивача з пропозицією змінити договір в частині строків виконання робіт або договірної ціни. Його посилання на направлення позивачу листів з приводу зміни транспортної схеми та довідки про відстань, не доводять факту порушення позивачем свого обов`язку зі сприянню генпідряднику, оскільки доказів неможливості користуватися затвердженим маршрутом з відстанню 57 км не надано.

Доводи відповідача про не сприяння позивачем у зв`язку з його ухиленням від обов`язків щодо забезпечення здійснення функцій технічного нагляду з перевірки актів виконання робіт є також необґрунтовані враховуючи наступне.

Згідно п. 7.1 договору технічний нагляд забезпечує замовник протягом усього періоду будівництва (реконструкції) об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва (реконструкції) або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.

У матеріалах справи наявний Технічний звіт за результатами загального огляду об`єкту будівництва «Інженерно-технічне обладнання українсько-російського державного кордону, територій, прилеглих до районів проведення антитерористичної операції та Автономної Республіки Крим» шифру 388-21-15-1, складеного ФОП Васеньовим Олегом Володимировичем, який є провідним експертом будівельним, інженером-консультантом будівництво), провідним інженером з технічного нагляду (будівництво), інженером з охорони праці (будівництво). У вказаному звіті, який складено за результатами перевірки відповідності виконаних робіт чинному законодавству, було зазначено про виявлення ряду недоліків у виконаних роботах.

Тому посилання відповідача на ухилення позивачем від обов`язків щодо забезпечення здійснення функцій технічного нагляду безпідставні.

Доводи відповідача щодо несвоєчасного реагування позивача на направлені йому акти виконаних робіт суд оцінює критично, оскільки з наявного у матеріалах справи листування між сторонами вбачається, що позивачем направлялися відповідачу листи з повідомленнями про виявлені відступи від умов договору відповідно до ч. 1 ст. 853 ЦК України.

З приводу тверджень відповідача про відсутність недоліків виконаної роботи суд зазначає наступне.

Згідно вимог ч. 4 ст. 853 ЦК України у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв`язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Всупереч вимог ст. 74 ГПК України відповідачем не подано суду доказів проведення експертизи чи ініціювання ним її проведення, тому посилання з приводу відсутності недоліків виконаної роботи є необґрунтованими.

Виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та матеріалів справи, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача до відповідача про стягнення 1 300 219,20 грн. невикористаного авансового платежу за договором є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

У відповідності до ст. 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до ст. 612 Цивільного кодексу України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Згідно зі ст. 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання. Суб`єктами права застосування штрафних санкцій є учасники відносин у сфері господарювання, зазначені у статті 2 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 Господарського кодексу України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

Згідно з ч. 1 та ч. 3 ст. 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання; пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно умов п. 3.3 додаткової угоди № 4/47-15 від 03.08.2016 до договору у разі не повернення авансу у визначені строки, відповідач сплачує позивачу пеню у розмірі подвійної облікової ставки НБУ за кожен день прострочення, яку самостійно перераховує па розрахунковий рахунок позивача.

Здійснивши перевірку заявлених до стягнення позивачем 107 264,02 грн. пені, суд задовольняє вказані вимоги, оскільки вказані розрахунки є вірними.

Також за прострочення виконання зобов`язання з повернення авансу позивачем нараховано до стягнення з відповідача 83 994,15 грн. інфляційних втрат та 33 065,41 грн. 3% річних.

Відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних в порядку ст. 625 Цивільного кодексу України є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Здійснивши перевірку заявлених до стягнення позивачем 83 994,15 грн. інфляційних втрат та 33 065,41 грн. 3% річних, судом задовольняються вказані вимоги, оскільки вказані розрахунки є вірними.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Враховуючи вкладене та керуючись ст. 86, 129, 236-240, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з Державного підприємства "Дирекція з будівництва та обслуговування прикордонної інфраструктури" (02099, м. Київ, вул. Ялтинська 11, код 21502556) на користь Головного центру капітального будівництва та реконструкції Державної прикордонної служби України (02099, м. Київ, вул. Ялтинська 11, код 23311317) 1 300 219 (один мільйон триста тисяч двісті дев`ятнадцять) грн. 20 коп. авансового платежу, 107 264 (сто сім тисяч двісті шістдесят чотири) грн. 02 коп. пені, 83 994 (вісімдесят три тисячі дев`ятсот дев`яносто чотири) грн. 15 коп. інфляційних втрат, 33 065 (тридцять три тисячі шістдесят п`ять) грн. 41 коп. 3% річних, 22 868 (двадцять дві тисячі вісімсот шістдесят вісім) грн. 14 коп. судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили відповідно до статті 241 ГПК України та може бути оскаржене до апеляційної інстанції в строки та порядку передбаченому розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 31.10.2022

Суддя О.М.Ярмак