УХВАЛА

08 листопада 2022 року

м. Київ

cправа № 911/251/21

Суддя Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Случ О. В.

перевіривши матеріали касаційної скарги Комунального підприємства "Васильківтепломережа"

на рішення Господарського суду Київської області від 24.05.2022 (суддя Черногуз А. Ф.)

і постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.09.2022 (головуючий суддя Владимиренко С. В., судді Демидова А. М., Ходаківська І. П.)

у справі № 911/251/21

за первісним позовом Комунального підприємства "Васильківтепломережа"

до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз"

про визнання неправомірним та скасування рішення

і за зустріним позовом Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Київоблгаз"

до Комунального підприємства "Васильківтепломережа"

про стягнення вартості необлікованого (донарахованого) обсягу природного газу,

ВСТАНОВИВ:

17.10.2022 скаржник надіслав до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Господарського суду Київської області від 24.05.2022 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.09.2022 у справі № 911/251/21.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.10.2022 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Случ О. В. - головуючий (доповідач), Волковицька Н. О., Могил С. К.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам статті 290 Господарського процесуального кодексу, Суд встановив, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Відповідно до пункту 6 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено вимоги особи, яка подає скаргу.

Проте, у прохальній частині касаційної скарги скаржник зазначає, що касаційна скарга подана на рішення Господарського Київської області від 24.05.20 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.09.202.

Крім того, скаржник просить скасувати рішення та постанову повністю, при цьому просить прийняти нове рішення тільки в частині первісного позову.

Верховний Суд зазначає, що у прохальній частині сторона має чітко зазначити, які конкретно процесуальні документи вона оскаржує та, що просить зробити суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної інстанції.

Враховуючи зазначене, скаржникові необхідно уточнити вимоги касаційної скарги.

Таким чином, Суд вважає касаційну скаргу такою, що оформлена з порушенням вимог пункту 6 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір".

Згідно зі статтею 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий бір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно з підпунктами 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції закону, чинній на момент подання позовної заяви) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру розмір ставки судового збору складав 1,5 відсотка від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору складав 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожну немайнову вимогу.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2021 установлено в розмірі 2 270 грн (первісний позов було подано у 2021 році).

Відповідно до підпункту 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" (в редакції закону, чинній на момент подання касаційної скарги) ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

24.05.2022 рішенням Господарського суду Київської області, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 13.09.2022, у задоволенні первісного позову відмовлено, а зустрічний позов задоволено повністю.

Як убачається з касаційної скарги, скаржник просить скасувати рішення місцевого суду і постанову апеляційного суду повністю.

Предметом первісного позову у цій справі є (1) визнання неправомірним та скасування рішення, а предметом зустрічного позову є (2) стягнення 169 173 грн.

Отже, згідно з приписами Закону України "Про судовий збір" (в редакції, чинній на дату подачі касаційної скарги) судовий збір за подання касаційної скарги мав бути сплачений у розмірі 9 615 грн.

Проте, скаржник до матеріалів касаційної скарги додав платіжне доручення від 17.10.2022 № 2203 про сплату судового збору у розмірі 4 962 грн.

Таким чином, у зв`язку з відсутністю в матеріалах касаційної скарги документів, що підтверджують сплату судового збору, скаржникові необхідно усунути недоліки касаційної скарги та подати до суду документ на підтвердження сплати (доплати) судового збору у встановлених законом порядку і розмірі.

Згідно з частиною другою статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Враховуючи викладене, касаційну скаргу Комунального підприємства "Васильківтепломережа" необхідно залишити без руху із наданням скаржникові строку на (1) уточнення вимог касаційної скарги із конкретизацією оскаржуваних процесуальних документів і вимог касаційної скарги та (2) надання доказів про сплату (доплату) судового збору у розмірі 4 653 грн, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Керуючись статтями 174, 234, 287, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Комунального підприємства "Васильківтепломережа" на рішення Господарського суду Київської області від 24.05.2022 і постанову Північного апеляційного господарського суду від 13.09.2022 у справі № 911/251/21 залишити без руху.

2. Надати Комунальному підприємству "Васильківтепломережа" строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог даної ухвали, касаційна скарга буде повернута скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання і оскарженню не підлягає.

Суддя О. В. Случ