УХВАЛА

про залишення зустрічної позовної заяви без руху

м. Київ

07.11.2022Справа № 910/7621/22

Суддя Господарського суду міста Києва Селівон А.М., розглянувши

матеріали зустрічної позовної заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬДО" вул.Мечникова 2, м. Київ, 01601

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Систем-Груп" Харківське шосе 61 а, кв. 90, м. Київ, 02091

про зобов`язання вчинити дії

у справі № 910/7621/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Систем-Груп" Харківське шосе 61 а, кв. 90, м. Київ, 02091

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АЛЬДО" вул.Мечникова 2, м. Київ, 01601

про стягнення 512 132,69 грн.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Систем-Груп" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Альдо" про стягнення 512 132,69 грн., а саме 358 346,94 грн. основного боргу, 25 659,59 грн. процентів річних та 128 126,16 грн. втрат від інфляції.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на неналежне виконання відповідачем умов укладеного між сторонами Договору підряду № 1705-01-СГ від 17.05.2018 року в частині своєчасної та повної оплати виконаних за договором робіт, внаслідок чого у відповідача утворилась заборгованість у вказаній сумі, за наявності якої позивачем нараховані проценти річних та втрати від інфляції.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.08.2022 року позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Через канцелярію суду від позивача 09.09.2022 року надійшла заява б/н від 02.09.2022 року про усунення недоліків, розглянувши яку суд встановив, що недоліки позовної заяви, які зумовили залишення її без руху, позивачем усунено.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.09.2022 року за результатами розгляду заяви б/н від 02.09.2022 року про усунення недоліків позовної заяви, останню прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/7621/22, приймаючи до уваги характер спірних правовідносин та предмет доказування, а також розмір заявлених позовних вимог господарським судом на підставі частини 2 статті 247 Господарського процесуального кодексу України постановлено розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи.

Через відділ діловодства суду 04.10.2022 року року від відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Альдо" надійшло клопотання № 1/04-10-22 від 04.10.2022 року про продовження процесуального строку для подання відзиву на позовну заяву та зобов`язання позивача конкретизувати позовні вимоги.

Також від відповідача 13.10.2022 року через відділ діловодства суду надійшли відзив б/н б/д на позовну заяву та зустрічний позов б/н б/д до Товариства з обмеженою відповідальністю "Систем - Груп" про зобов`язання відповідача здійснити перерахунок вартості робіт за Договором підряду № 1705-01-СГ від 17.05.2018 року на основі ринкових цінна момент укладення даного Договору, що застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами.

В обґрунтування зустрічних позовних вимог позивач за зустрічним позовом (відповідач за первісним позовом) посилається на завищення відповідачем за зустрічним позовом ціни робіт спірним Договором підряду № 1705-01-СГ від 17.05.2018 року, у зв`язку з чим, на переконання ТОВ "Альдо", має місце невідповідність виконаних об`ємів робіт та їх вартість проектній документації.

Дослідивши подані матеріали, суд зазначає, що згідно з п. 3 ч. 2 ст. 46 ГПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову (ч. 2 ст. 180 ГПК України).

Згідно з ч. 3 ст. 180 ГПК України вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об`єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Суд зазначає, що у відповідності до приписів ч.4 та 5 ст. 180 ГПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Разом з тим суд звертає увагу, що відповідно до ч. 1 ст. 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Згідно з ч. 8 ст. 165 Господарського процесуального кодексу України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Згідно до ч.1 ст.115 ГПК України строки, встановлені законом або судом, обчислюються роками, місяцями і днями, а також можуть визначатися вказівкою на подію, яка повинна неминуче настати.

В силу приписів ч.1,5 ст.116 цього Кодексу перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 ГПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом.

Ухвалою суду про відкриття провадження у справі №910/7621/22 від 15.09.2022 року відповідачу встановлено строк у п`ятнадцять днів з дня вручення даної ухвали для подання відзиву на позов із урахуванням вимог ст. 165 Господарського процесуального кодексу України.

Суд зазначає, що згідно з ч. 5 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України ухвала про відкриття провадження у справі надсилається учасникам справи, а також іншим особам, якщо від них витребовуються докази, в порядку, встановленому статтею 242 цього Кодексу, та з додержанням вимог частини 4 статті 120 цього Кодексу.

Так, з метою повідомлення відповідача про відкриття провадження у справі на виконання приписів Господарського процесуального кодексу України, ухвала господарського суду від 15.09.2022 року про відкриття провадження у справі була направлена судом рекомендованим листом з повідомленням про вручення на адресу місцезнаходження відповідача, а саме: вул.Мечникова 2, м. Київ, 01601, та згідно наявного в матеріалах справи рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення № 200 отримана останнім 20.09.2022 року.

Отже, з урахуванням приписів ст. 165 ГПК України граничним строком подання відзиву та зустрічної позовної заяви, відповідно, є 05.10.2022 року.

За приписами ч. 2 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Розглянувши заяву відповідача про продовження строку на надання відзиву, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та введенням воєнного стану з 24.02.2022 року, керуючись ч. 2 ст. 119 ГПК України та з метою надання сторонам можливості реалізувати принцип змагальності, рівності всіх учасників процесу перед законом та судом, суд дійшов до висновку про обґрунтованість заяви відповідача та, відповідно, продовження ТОВ "Альдо" процесуальних строків на подачу відзиву на позовну заяву у справі № 910/7621/22.

Також суд зазначає, що відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Гарантією реалізації права на судовий захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, від 14.05.1981 № R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Отже, сплата судового збору за подання заяв, скарг до суду, а також за видачу судами документів є складовою доступу до правосуддя, який є елементом права особи на судовий захист, гарантованого статтею 55 Конституції України, що має беззаперечно виконуватись сторонами в разі необхідності реалізації цього права.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У відповідності до п.п. 1 та п.п. 2 п. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слід зазначити, що до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці.

Як вбачається зі змісту поданої зустрічної позовної заяви та встановлено судом, предметом даного зустрічного позову є немайнова вимога позивача (про зобов`язання вчинити дії), оскільки вона не містить вартісних характеристик, а отже не підлягає вартісній оцінці.

Таким чином, звернувшись до суду жовтні 2022 року з однією немайновою вимогою позивач за зустрічним позовом мав сплатити судовий збір в сумі 2481,00 грн.

При дослідженні судом матеріалів зустрічної позовної заяви встановлено, що позивачем за зустрічним позовом жодних доказів сплати судового збору суду не надано, натомість викладено клопотання про відстрочку сплати судового збору до ухвалення рішення у даній справі.

Розглянувши клопотання позивача за зустрічним позовом про відстрочення сплати судового збору, в якому останній посилається на обставини введення на всій території України воєнного стану з 24.02.2022 року та погіршення майнового стану товариства суд зазначає, що правові засади справляння, розмір ставок судового збору та порядок його сплати регулюються Законом України "Про судовий збір" від 08.06.2011 року №3674-VI.

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір", норма якої є спеціальною, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Обґрунтування пов`язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на заінтересовану сторону.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. При цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Отже, статтею 8 Закону України передбачено можливість відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, однак лише за вичерпних умов, а саме приписами цієї статті визначено суб`єктів звернення щодо яких можна здійснити відстрочення та розстрочення сплати судового збору.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 року у справі № 0940/2276/18).

Відтак, оскільки позивач за зустрічним позовом є юридичною особою, заявником не наведено та не підтверджено наявність умов для відстрочення сплати судового збору, передбачених статтею 8 Закону України "Про судовий збір".

Враховуючи вищенаведене та зважаючи на недоведеність обставин, які перешкоджають сплаті судового збору позивачем за зустрічним позовом в розумінні ст. 8 Закону України "Про судовий збір", та відсутність умов для прийняття рішення про відстрочення сплати, визначених вказаною статтею, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання ТОВ "Альдо" про відстрочення сплати судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 174 ГПК України).

За наведених обставин, оскільки подана позивачем за зустрічним позовом зустрічна позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення вищевказаних недоліків.

Суд звертає увагу позивача за зустрічним позовом, що відповідно до ч. 4 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 162, 164, 172, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Альдо" в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Залишити зустрічну позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Альдо" без руху.

3. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Альдо" строк на усунення недоліків позовної заяви - 10 (десять) днів з дня вручення ухвали про залишення зустрічної позовної заяви без руху.

4. Встановити Товариству з обмеженою відповідальністю "Альдо" спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду належних та допустимих доказів сплати судового збору у належному порядку та розмірі;

Надати суду докази направлення копій вказаних доказів відповідачу за зустрічним позовом.

5. Ухвала набрала законної сили з моменту підписання 07.11.2022 року та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Селівон