ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

31.10.2022р. Справа № 905/2265/17 (905/87/22)

Суддя господарського суду Донецької області Макарова Ю.В., розглянувши заяву представника Вольвач Є.А. б/н від 28.10.2022 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у справі

за позовом: Товариство з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги», м.Маріуполь, Донецька область

до відповідача: Публічного акціонерного товариства Будівельно-монтажна фірма Азовстальбуд, м.Маріуполь Донецької області,

про стягнення 20 427,20грн.

в межах справи №905/2265/17:

за заявою кредитора: Товариства з обмеженою відповідальністю Проектно-будівельне підприємство Азовінтекс, м.Маріуполь,

до боржника: Публічного акціонерного товариства Будівельно-монтажна фірма Азовстальбуд, м.Маріуполь (),

про банкрутство

ліквідатор - Гайдуков С.П.,

ВСТАНОВИВ:

12.01.2022 до господарського суду Донецької області надійшла позовна заява б/н від 23.12.2021 Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги», м.Маріуполь, Донецька область, до відповідача, Публічного акціонерного товариства Будівельно-монтажна фірма Азовстальбуд, м.Маріуполь Донецької області, про стягнення 20 427,20грн, з яких: сума боргу за спожиту електроенергію у розмірі 18 972,16грн, 954,70грн сума пені, 3% річних у розмірі 177,70грн, сума інфляційних втрат у розмірі 322,64грн.

Ухвалою господарського суду від 14.02.2022 прийнято до розгляду вказану позовну заяву та відкрито провадження у справі №905/2265/17 (905/87/22) у межах справи про банкрутство Публічного акціонерного товариства "Будівельно-монтажна фірма "Азовстальбуд", м. Маріуполь Донецької області; вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою господарського суду Донецької області від 12.10.2022 відкладено підготовче судове засідання на 02.11.22 о 14:15год.

28.10.2022 через підсистему «Електронний суд» від представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» Вольвач Є.А. надійшла заява про участь у судовому засіданні 02.11.22 в режимі відеоконференції.

Розглянувши заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд дійшов наступних висновків.

Статтею 197 Господарського процесуального кодексу України (далі-ГПК України) за умови наявності у суді відповідної технічної можливості передбачено право учасників справи брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, про що подається відповідна заява у порядку, встановленому вказаною процесуальною нормою.

Заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції від імені позивача подано представником Вольвач Є.А., в якості доказу підтвердження повноважень діяти від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» суду надана довіреність №276 від 11.08.22, копія наказу 89 ОД від 02.08.2021 Про затвердження посадової інструкції менеджера з правового забезпечення ТОВ «Донецькі енергетичні послуги», копія наказу Про затвердження змін до Положень Департаменту з правового забезпечення та посадових інструкцій працівників Департаменту, витяг з наказу №111-к від 11.09.20 про переведення Вольвач Є.А. на посаду менеджера Департаменту з правового забезпечення.

Дослідивши документи, надані на підтвердження повноважень вказаної особи представляти інтереси позивача у суді, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 2 статті 170 Господарського процесуального кодексу України (далі-ГПК України) письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником.

Відповідно до частини другої статті 16 ГПК України представництво у суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Статтею 56 ГПК України встановлено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Представником в суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу (частини перша та друга статті 58 ГПК України).

Суд звертає увагу, що дана справа не визнана судом малозначною, розглядається судом за правилами загального позовного провадження відповідно до ухвали суду від 14.02.2022.

30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України від 02.06.2016 № 1401-VIII «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)».

Зазначеними змінами в Основному Законі України було закріплено особливе місце адвокатури в системі органів правосуддя та нові засади функціонування інституту представництва особи в суді.

Так, відповідно до статті 131-2 Конституції України, виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Приписами пп.11 п.16-1 Перехідних положень Конституції України передбачено, що представництво відповідно до пункту 3 частини 1 статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року.

Суд звертає увагу, що будь-яка процесуальна дія в суді однієї особи в інтересах іншої особи, внаслідок якої вона набуває певних прав та обов`язків (у тому числі підписання та/або подання певного процесуального документа до суду) є представництвом, а отже, на такі правовідносини поширюється дія положень статті 131-2 Конституції України щодо виключного представництва адвокатом інтересів іншої особи.

Частиною четвертою статті 60 ГПК України, яка є спеціальною статтею процесуального закону щодо належного підтвердження повноважень представника в суді, передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

У розглядуваному аспекті важливо, щоб особа, яка здійснює представництво за довіреністю, мала статус адвоката та отримала свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю.

Дослідивши зміст доданої до клопотання довіреності №276 від 11.08.22 на ім`я Вольвач Є.А. суд встановив, що в ній не зазначається про те, що такий представник має статус адвоката. Судом також перевірені відомості з Єдиного реєстру адвокатів України та встановлено, що вони не містять інформації, що особа Вольвач Є.А. має статус адвоката. Будь-які документи, які б у підтверджували наявність статусу адвоката у вказаного представника, матеріали справи не містять.

29.12.2019 набрав чинності Закон України від 18.12.2019 № 390-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" (далі Закон № 390), яким, зокрема, викладено в новій редакції частини третю і четверту статті 56 ГПК України:

3. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника;

4. Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Таким чином, процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як "самопредставництво" і "представництво" (ухвали КГС ВС від 13.03.2020 у справі № 922/2844/19, від 01.04.2020 у справі № 922/2733/19).

Прийнятий Закон визначає поняття «самопредставництво юридичної особи» шляхом закріплення такого права не лише за керівником, членом виконавчого органу юридичної особи, для держави та територіальної громади - за керівником відповідного органу, а й за іншими уповноваженими особами (ухвала КГС ВС від 21.01.2020 у справі № 924/440/19).

В ухвалах від 13.03.2020 у справі № 922/2844/19, від 22.02.2021 у справі № 908/183/20 Верховний Суд зазначив, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Водночас, до поданої заяви заяви про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції не додано документів, які б підтверджували повноваження особи Вольвач Є.А. представляти юридичну особу (позивача) в порядку самопредставництва в суді відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту), і такі документи відсутні в матеріалах справи.

В Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей, що зазначена особа уповноважена діяти від імені юридичної особи (позивача) в суді без довіреності в порядку самопредставництва, не містяться.

Враховуючи вищевикладене, виключно довіреність, за відсутності інших передбачених частиною третьою статті 56 ГПК України доказів (статуту, положення, трудового договору, контракту тощо), не підтверджує повноваження особи діяти від імені відповідної юридичної особи в порядку самопредставництва. Аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі № 924/440/19.

Відповідно, представник Вольвач Є.А. звертаючись до суду від імені позивача на підставі виданої ним довіреності №276 від 11.08.22 не діє у такому разі як законний представник в порядку самопредставництва.

З огляду на непідтвердження у особи Вольвач Є.А. права діяти від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Донецькі енергетичні послуги» в порядку самопредставництва, а також за відсутності доказів наявності у нього статусу адвоката, вказана особа не може вважатися повноважним представником ТОВ «Донецькі енергетичні послуги» у суді по справі №905/2265/17(905/87/22), яка розглядається за правилами загального позовного провадження.

Відтак, заява Вольвач Є.А. про участь у судовому засідання в режимі відеоконференції підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст.42, 58, 176, 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

Відмовити в задоволенні заяви б/н від 28.10.2022 представника Вольвач Є.В. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвала набрала чинності з моменту її підписання 31.10.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Макарова