ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
"20" вересня 2022 р. м. Київ Справа № 911/641/22
Господарський суд Київської області
Господарський суд Київської області, одноособово, у складі судді Саванчук С.О., секретар судового засідання Сорока П.М., розглянув заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" про ухвалення додаткового рішення (вх.№ 4172 від 07.09.2022) у справі № 911/641/22
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Морозівська Птахофабрика"
про повернення попередньої оплати
за участі представників сторін:
позивача: не з`явився;
відповідача: Величко Д.В., посвідчення №5332/10 від 29.04.2015, свідоцтво серії КС №5332/10 від 29.04.2015, ордер серії АІ №1258399 від 28.07.2022,
Обставини справи:
До Господарського суду Київської області надійшла позовна заява (вх. №363/22 від 28.04.2022) Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Морозівська Птахофабрика" про повернення попередньої оплати.
Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем зобов`язань з поставки товару за договором поставки від 19.04.2021 № 19/04/2021, що укладений між сторонами.
Судом перевірено позовну заяву і додані до неї документи на відповідність вимогам статей 162, 164, 172, пунктів 8, 9 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України та встановлена їх невідповідність вимогам пункту 8 частини 3 статті 162 Господарського процесуального кодексу України.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.05.2022 позовну заяву (вх. №363/22 від 28.04.2022) залишено без руху та встановлено строк для усунення недоліків.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про усунення недоліків (вх. №319/22 від 09.05.2022), відповідно до якого позивач усунув недоліки позовної заяви.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 19.05.2022 прийнято позовну заяву (вх. №363/22 від 28.04.2022) Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" та призначено підготовче засідання на 14.06.2022.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні 14.06.2022 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів (вх. №393/22 від 23.05.2022).
Ухвалою Господарського суду Київської області від 27.05.2022 призначено провести судове засідання 14.06.2022 у режимі відеоконференції.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №07-21/454/2022 від 01.06.2022).
Ухвалою Господарського суду Київської області від 14.06.2022 підготовче засідання відкладено на 05.07.2022.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх. №536/22 від 15.06.2022), відповідно до якого позивач заявляє про забезпечення проведення судового засідання 05.07.2022 в режимі відеоконференції, з використанням власних технічних засобів.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 17.06.2022 клопотання позивача про проведення судового засідання у справі №911/641/22 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів (вх. №536/22 від 15.06.2022) задоволено.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про долучення документів до матеріалів справи (вх. №631/22 від 29.06.2022).
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи (вх. №7869/22 від 04.07.2022).
Ухвалою Господарського суду Київської області від 05.07.2022 підготовче засідання відкладено на 28.07.2022.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та продовження процесуальних строків для подання відзиву на позовну заяву на одинадцять днів (вх. №811/22 від 27.07.2022).
Ухвалою Господарського суду Київської області від 28.07.2022 підготовче засідання відкладено на 11.08.2022.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. №9873/22 від 05.08.2022).
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про долучення доказів (вх. №914/22 від 09.08.2022).
Ухвалою Господарського суду Київської області від 11.08.2022 закрито підготовче провадження у справі №911/641/22 та призначено справу до розгляду по суті на 01.09.2022.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (вх. №938/22 від 12.08.2022).
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про отримання копії технічного запису судових засідань (вх. №945/22 від 12.08.2022).
Через канцелярію Господарського суду Київської області від відповідача надійшло клопотання про підтвердження отримання копії технічного запису судових засідань (вх. №969/22 від 16.08.2022).
Через канцелярію Господарського суду Київської області від нового представника позивача надійшло клопотання про вступ у справу як представника та про участь у судовому засіданні 01.09.2022 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів (вх. №1014/22 від 23.08.2022).
Ухвалою Господарського суду Київської області від 25.08.2022 заяву представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів (вх. №1014/22 від 23.08.2022) задоволено.
У судовому засіданні 01.09.2022 проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду, яким позов (вх. №363/22 від 28.04.2022) Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Морозівська Птахофабрика" про повернення попередньої оплати задоволено повністю.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про ухвалення додаткового рішення (вх. №4172 від 07.09.2022) про розподіл судових витрат позивача на професійну правничу допомогу.
За змістом статті 244 Господарського процесуального кодексу України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати.
Суд, що ухвалив рішення, ухвалює додаткове судове рішення в тому самому складі протягом десяти днів з дня надходження відповідної заяви. Додаткове судове рішення ухвалюється в тому самому порядку, що й судове рішення. У разі необхідності суд може викликати сторони або інших учасників справи в судове засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду заяви.
Згідно з статтею 123 Господарського процесуального кодексу України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частин 1, 2 статті 221, статті 129 Господарського процесуального кодексу України, якщо сторона з поважних причин не може до закінчення судових дебатів у справі подати докази, що підтверджують розмір понесених нею судових витрат, суд за заявою такої сторони, поданою до закінчення судових дебатів у справі, може вирішити питання про судові витрати після ухвалення рішення по суті позовних вимог.
Зважаючи на вказане, суд дійшов висновку про необхідність призначення судового засідання з розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" про ухвалення додаткового рішення (вх. №4172 від 07.09.2022) на 20.09.2022.
У судове засідання 20.09.2022 представник позивача не з`явився, про дату, час та місце судового засідання завчасно повідомлений, представник відповідача з`явився, надав суду свої заперечення проти задоволення заяви позивача.
За результатами розгляду матеріалів справи, з урахуванням доводів обох сторін та вимог чинного законодавства, суд
01.09.2022 рішенням Господарського суду Київської області позов (вх. №363/22 від 28.04.2022) Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Морозівська Птахофабрика" про повернення попередньої оплати задоволено повністю.
Через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла заява про ухвалення додаткового рішення (вх. №4172 від 07.09.2022) про розподіл судових витрат позивача на професійну правничу допомогу.
Позивачем, на підтвердження факту понесення адвокатських витрат, надано суду копію договору про надання правової допомоги з додатками, копію адвокатського ордеру, копію акту прийому-передачі наданих адвокатських послуг.
За приписами частини 3 статті 27 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність» до договору про надання правової допомоги застосовуються загальні вимоги договірного права.
Договір про надання правової допомоги за своєю правовою природою є договором про надання послуг, який, у свою чергу, врегульовано главою 63 Цивільного кодексу України. Зокрема, стаття 903 Цивільного кодексу України передбачає, що якщо договором передбачено надання послуг за плату, замовник зобов`язаний оплатити надану йому послугу в розмірі, у строки та в порядку, що встановлені договором.
Глава 52 Цивільного кодексу України регулює загальні поняття та принципи будь-якого цивільного договору, включаючи договір про надання послуг. Стаття 632 Цивільного кодексу України регулює поняття ціни договору; за приписами вказаної статті, ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін; зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом, а якщо ціна у договорі не встановлена і не може бути визначена виходячи з його умов, вона визначається виходячи із звичайних цін, що склалися на аналогічні товари, роботи або послуги на момент укладення договору.
Згідно зі статтею 30 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність», гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Статтею 123 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема, витрати на професійну правничу допомогу. Згідно з частинами 1, 2 статті 126 Господарського процесуального кодексу України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.
За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Таким чином, системний аналіз наведених вище норм чинного законодавства дозволяє дійти таких висновків:
1) договір про надання правової допомоги є підставою для надання адвокатських послуг та, зазвичай, укладається в письмовій формі (виключення щодо останнього наведені в частині 2 статті 27 Закону України «Про адвокатуру і адвокатську діяльність»);
2) за своєю правовою природою договір про надання правової допомоги є договором про надання послуг, крім цього, на такий договір поширюються загальні норми та принципи договірного права, включаючи, але не обмежуючись главою 52 Цивільного кодексу України;
3) як будь-який договір про надання послуг, договір про надання правової допомоги може бути оплатним або безоплатним. Ціна в договорі про надання правової допомоги встановлюється сторонами шляхом зазначення розміру та порядку обчислення адвокатського гонорару;
4) адвокатський гонорар може існувати в двох формах: фіксований розмір та погодинна оплата. Вказані форми відрізняються порядком обчислення - при зазначенні фіксованого розміру для виплати адвокатського гонорару не обчислюється фактична кількість часу, витраченого адвокатом при наданні послуг клієнту, і навпаки - підставою для виплати гонорару, який зазначено як погодинну оплату, є кількість годин помножена на вартість такої години того чи іншого адвоката в залежності від його кваліфікації, досвіду, складності справи та інших критеріїв;
5) адвокатський гонорар (ціна договору про надання правової допомоги) зазначається сторонами як одна із умов договору при його укладенні. Вказане передбачено як приписами цивільного права, так і Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність»;
6) відсутність у договорі про надання правової допомоги розміру та/або порядку обчислення адвокатського гонорару (як погодинної оплати або фіксованого розміру) не дає як суду, так і іншій стороні спору, можливості пересвідчитись у дійсній домовленості сторін щодо розміру адвокатського гонорару.
Згідно з пунктом 33 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 755/9215/15-ц, для визначення розміру витрат на правничу допомогу з метою розподілу судових витрат, учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом та детальний опис здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Відповідно до пунктів 29, 30 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.07.2021 у справі № 922/2604/20, виходячи із системного аналізу положень частини 8 статті 129, частини 3 статті 126 Господарського процесуального кодексу України, для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу, учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги. Відсутність документального підтвердження надання правової допомоги є підставою для відмови у задоволенні заяви про розподіл судових витрат у зв`язку із недоведеністю їх наявності.
Статтею 28 Правил адвокатської етики, затверджених звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017, зі змінами, затвердженими з`їздом адвокатів України 2019 року 15.02.2019), статтею 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата тощо), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення визначаються в договорі про надання правової допомоги.
Додатково до вищевказаного, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у пунктах 27 та 28 постанови від 06.03.2019 у справі № 922/1163/18 вказав, що визначаючи розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації гонорару адвоката іншою стороною, суди мають виходити із встановленого у самому договорі розміру та порядку обчислення таких витрат. У разі відсутності у тексті договору таких умов (пунктів) щодо порядку обчислення, форми та ціни послуг, що надаються адвокатом, суди, в залежності від конкретних обставин справи, інших доказів, наданих адвокатом, використовуючи свої дискреційні повноваження, мають право відмовити у задоволенні заяви про компенсацію судових витрат.
За результатами аналізу документів, що подані сторонами, суд дійшов висновку, що заявлена сума витрат позивача на професійну правничу допомогу може бути включена до судових витрат у справі, з подальшим розподілом між сторонами пропорційно розміру задоволених позовних вимог - частково, у зв`язку із таким:
3) розмір позовної заяви у кількості 2 аркушів, її зміст, в якому відсутнє посилання на будь-яку судову практику та/або аналіз норм права і здійснено максимально короткий виклад обставин, свідчить, що подібний тип документу не потребує значних затрат часу, оскільки представляє собою не складну обгрунтовану позовну заяву із специфічною, суто юридичною аргументацією власної позиції, а звичайний опис ситуації із прямим цитуванням (без роз`яснень) декількох норм Цивільного кодексу України.
Відповідно до статті 129 Конституції України основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, а також змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Зазначені конституційні принципи закріплені і в статтях 7 (рівність перед законом і судом) та 13 (змагальність сторін) Господарського процесуального кодексу України. Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Отже, принцип змагальності не лише наділяє осіб, які беруть участь у справі, відповідними правами, але і покладає на них обов`язки подати наявні у них докази на підтвердження своїх вимог.
Принцип змагальності закріплений, зокрема, у частині 3 статті 13, частині 1 статті 76, частині 1 статті 78, частині 1 статті 79 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до яких кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.
Згідно з статтею 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Оцінюючи подані до матеріалів справи докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності та, враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткове задоволення поданої заяви.
Враховуючи викладене та керуючись статтями 123 - 130 Господарського процесуального кодексу України, суд,
1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" (вх. №4172 від 07.09.2022) про ухвалення додаткового рішення задовольнити частково.
3. В іншій частині заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Птахокомплекс "Нова" про ухвалення додаткового рішення (вх. №4172 від 07.09.2022) відмовити.
4. Видати наказ після набрання додатковим рішенням законної сили.
Додаткове рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на додаткове рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складання повного додаткового рішення.
Повне додаткове рішення суду складено 07.11.2022.
Суддя С.О. Саванчук