УХВАЛА

01 листопада 2022 року

м. Київ

cправа № 916/2871/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Кондратова І.Д. - головуючий, судді - Вронська Г.О., Губенко Н.М.,

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду Одеської області

(суддя - Малярчук І.А.)

від 21.02.2022

та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду

(головуючий - Богатир К.В., судді - Поліщук Л.В., Таран С.В.)

від 05.09.2022

у справі за позовом ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Велк»;

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Гранат Плюс»

про визнання частково недійсним рішення загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Bелк», оформленого протоколом загальних зборів учасників №15/09 від 15.09.2021

ВСТАНОВИВ:

1. ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Одеської області з позовом до ТОВ «Bелк» та ТОВ «Гранат Плюс», в якому просила:

1) визнати недійсним рішення загальних зборів учасників ТОВ «Bелк», оформленого протоколом загальних зборів учасників №15/09 від 15.09.2021 в частині:

- надання згоди на продаж нерухомого майна Товариством: нежитлової будівлі, «Завод по переробці риби та морепродуктів», загальною площею 3278.3 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту нерухомого майна: 15, балансова вартість 5 944 009,23 грн, інвентарний номер: 00007 (далі - нежитлова будівля), шляхом укладення з будь-якою особою/особами (юридичною чи фізичною) договору/договорів купівлі-продажу та визначення ціни реалізації нерухомого майна за найбільшою пропозицією потенційних покупців, що буде існувати на момент укладення відповідного договору, проте не нижче його ринкової вартості у сумі 6 186 000,00 грн;

- надання згоди на продаж рухомого майна Товариством, а саме двох апаратів морозильних плиточних АМП-7Б (інвентарний номер: 00032, балансовою вартістю 279 976, 24 грн; інвентарний номер: 00033, балансовою вартістю 279 976, 21 грн; та іншого рухомого майна відповідно до Додатку №1 до Протоколу, шляхом укладення з будь-якою особою/особами (юридичною чи фізичною) договору/договорів купівлі-продажу та визначити ціну реалізації нерухомого майна за найбільшою пропозицією потенційних покупців, що буде існувати на момент укладення відповідного договору, проте не нижче ніж його балансова вартість;

2) про визнання недійсним договору купівлі-продажу від 20.09.2021, укладеного між ТОВ «Велк» та ТОВ «Гранат Плюс», посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Сегеченко І.М. за реєстровим № 1285 (далі - договір) та застосування наслідків недійсності такого договору;

3) про скасування державної реєстрації права власності від 20.09.2021 15:37:57, номер запису про право власності: 44050559, здійсненої приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу Сегеченко І.М. на підставі договору купівлі-продажу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за ТОВ «Гранат Плюс» на нежитлову будівлю шляхом припинення цього права власності, з одночасним поновленням (визнанням) права власності на нього за ТОВ «Велк».

2. Рішенням Господарського суду Одеської області від 21.02.2022, залишеним без змін постановою Південно-західного апеляційного господарського суду від 05.09.2022 у задоволенні позову відмовлено повністю.

3. Суди виходили з того, що права позивачки оскаржуваним рішенням загальних зборів не порушені, оскільки вона брала участь у зборах, запропоновані нею питання були розглянуті.

Звіт про оцінку майна від 10.09.2021 дійсно містить недоліки його оформлення щодо наявності на його сторінках 1 та 3 підписів та печаток, однак, з врахуванням того, що в спірному рішенні зборами було прийнято здійснити продаж нерухомого майна не нижче балансової вартості, що складає 5 944 009,23грн, тобто було встановлено нижній поріг вартості майна товариства, що пропонувалось до продажу, а не ціна продажу такого майна, тому визначення ринкової вартості цим звітом співвідносно до вартості відчуження майна за договором купівлі-продажу не має суттєвого значення щодо прийняття зборами відповідних рішень.

При виконанні висновку оціночно-будівельної експертизи №194/21 від 06.05.2021, який було виконано судовим експертом Сікорською O.A., для порівняння обрано об`єкти, що не співпадають за характеристиками з об`єктом дослідження. Позивач не навів суду норми законодавства, які надавали пріоритет висновку експерта у спірних правовідносинах.

Спірний договорів було укладено між ТОВ «ВЕЛК» та ТОВ «Гранат Плюс», позивачка не є стороною спірного правочину, укладенням цього договору могли бути порушені права самого ТОВ «ВЕЛК», оскільки нерухоме майно вибуло саме з його власності, а не позивачки, як учасника цього товариства.

Позивач станом на дату ухвалення рішення є учасником ТОВ «ВЕЛК», оскільки подав до справи лише нотаріально посвідчені заяви про намір вийти з товариства, однак, доказів виходу, державної реєстрації виходу, яка передбачена частиною п`ятою статті 24 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю», не подав.

4. 07.10.2022 позивачка звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати, ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.

5. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України, обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження згідно з пунктом 1 частини другої статті 287 цього Кодексу, скаржниця зазначає, що суди неправильно застосували норми, зокрема:

- статті 15 ЦК України, оскільки суди дійшли помилкового висновку, що корпоративні права позивачки не порушені, та не врахували висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 06.06.2018 у справі № 908/1029/16, що особа, маючи корпоративні права, вправі очікувати від їх реалізації, зокрема, матеріальне благо, не може бути обмежена у судовому захисті своїх прав; має право будь-яким не забороненим способом захищати свої права і свободи від порушення і протиправних посягань;

- статті 116 ЦК України, оскільки не врахували, що позивачка посилалася на продаж активу ТОВ «Велк» за заниженою оціною, що порушує права позивача, як учасника товариства та безпідставно врахували висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 08.10.2019 у справі № 916/2084/17, що повноваження органу управління товариства, який діє від його імені, не можна ототожнювати з корпоративними правами його учасників, які не мають права діяти від імені товариства;

- статей 66, 139 ГК України, оскільки суд апеляційної інстанції зазначив, що встановлення нижнього порогу вартості майна товариства не порушує прав позивача, при цьому не врахував, що згідно з висновком судового експерта від 06.05.2021 ринкова вартість Заводу по переробці риби та морепродуктів становить 21 018 424,00 грн, та не врахував висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 24.04.2018 у справі № 925/1165/14, що за наявності спору між учасником товариства та самою юридичною особою щодо визначення вартості майна останньої, учасник товариства має право вимагати проведення з ним розрахунків на підставі дійсної (ринкової) вартості майна товариства, а не на підставі вартості, за якою майно обліковується у товаристві. Взяття майна на облік за певною вартістю є односторонньою вольовою дією товариства, яка не може бути беззаперечним доказом дійсної вартості майна. Сторони можуть доводити дійсну вартість майна будь-якими належними доказами (стаття 76 ГПК України). До таких доказів належать, у тому числі, висновки експертів;

- статті 34 ГПК України та статті 11 ЗУ «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оскільки суд першої інстанції поклав в основу рішення звіт про оцінку майна від 10.09.2021, який має недоліки, при цьому не прийняв висновок судового експерта від 06.05.2021, та не врахував висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 15.02.2017 у справі № 907/797/13 щодо необхідності ознайомлення з об`єктами оцінки шляхом доступу до нього;

- статей 12, 263 ЦПК України, оскільки суди не надали оцінку доказам у справі та не навели мотиви відхилення аргументів позивачки щодо порушення її корпоративних прав у зв`язку з продажем майна товариства за ціною, що втричі менша за ринкову вартість, та не врахували висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 15.10.2019 року у справі № 903/879/18, щодо порушення статті 7 ГПК України;

- статей 3, 13, 509, 627 ЦК України, оскільки суди не встановлювали обставини щодо ухилення ТОВ «Велк» від виконання своїх зобов`язань перед позивачкою, яка мала намір вийти зі складу учасників та отримати вартість своєї частки і не врахували висновок Верховного Суду, викладеного у постанові від 22.04.2021 у справі № 908/794/19, що будь-який правочин, вчинений боржником у період настання у нього зобов`язання із погашення заборгованості перед кредитором, внаслідок якого боржник перестає бути платоспроможним, має ставитися під сумнів частині його добросовісності та набуває ознак фраудаторного правочину (правочину, що вчинений боржником на шкоду кредиторам).

6. Скаржниця заявила клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження. В обґрунтування зазначає, що повний текст оскаржуваної постанови отримала 23.09.2022, що підтверджується копією поштового конверту зі штрихкодовим номером 566.

7. Верховний Суд розглянув клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, з огляду на те, що повне судове рішення суду апеляційної інстанції заявниця отримала 23.09.2022 і скаргу подала протягом двадцятиденного строку, Суд дійшов висновку, що вона має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.

8. Також скаржниця заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору на підставі пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», оскільки ОСОБА_1 перебуває у статусі інваліда ІІ групи, що підтверджується довідкою МСЕК серія 12 ААВ № 524584 .

9. За змістом частини другої статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

10. Відповідно до пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються - особи з інвалідністю I та II груп, законні представники дітей з інвалідністю і недієздатних осіб з інвалідністю.

11. Розглянувши клопотання скаржниці про звільнення від сплати судового збору та враховуючи те, що скаржницею надано докази, що підтверджують доводи вказаного клопотання, Суд дійшов висновку про наявність підстав для його задоволення.

12. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України.

Керуючись нормами статей 123, 234, 288, 290, 294, пунктом 1 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, пунктом 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», Верховний Суд,

У Х В А Л И В:

1. Поновити ОСОБА_1 строк на касаційне оскарження рішення Господарського суду Одеської області від 21.02.2022 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 05.09.2022 у справі № 916/2871/21.

2. Задовольнити клопотання ОСОБА_1 та звільнити від сплати судового збору за подання касаційної скарги на рішення Господарського суду Одеської області від 21.02.2022 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 05.09.2022 у справі № 916/2871/21.

3. Відкрити касаційне провадження у справі № 916/2871/21 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Одеської області від 21.02.2022 та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 05.09.2022.

4. Призначити до розгляду касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі № 916/2871/21 на 22 листопада 2022 року об 11:10 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).

5. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою.

6. Встановити відповідачам строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи до 16 листопада 2022 року.

7. Роз`яснити учасникам справи, що:

- вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів);

- з 05 жовтня 2021 року офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим, відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

8. Витребувати з Господарського суду Одеської області або Південно-західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 916/2871/21.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий І. Кондратова

Судді Г. Вронська

Н. Губенко

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань з викликом сторін має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка представників будь-якої із сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи, навіть, за умови явки представників інших сторін.

Просимо дотримуватися процесуальних норм та ставитися при цьому з повагою до інших учасників справи:

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;

- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи;

- за наявності потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду повідомити про це суд.

Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді на електронну адресу суду () із застосуванням електронного цифрового підпису, або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Касаційний господарський суд