ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" жовтня 2022 р. Справа№ 910/21182/15 (910/4543/22)

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Полякова Б.М.

суддів: Грека Б.М.

Гарник Л.Л.

за участю секретаря судового засідання Дюкарєвої І.М.

розглянувши апеляційну скаргу Державного підприємства "Національна кінематека України"

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.07.2022

у справі № 910/21182/15 (910/4543/22) (суддя П.П. Чеберяк )

за позовом Державного підприємства "Національна кінематека України"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Прайт"

Нінько Ірина Олександрівна

про визнання недійсним договору іпотеки, визнання іпотеки припиненою, скасування рішень і записів державного реєстратора у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження

в межах справи № 910/21182/15

за заявою Публічного акціонерного товариства "Київенерго"

до Державного підприємства "Національна кінематека України"

про банкрутство

за участю представників сторін відповідно до протоколу судового засідання від 18.10.2022

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Господарського суду м. Києва перебуває справа № 910/21182/15 за заявою Публічного акціонерного товариства "Київенерго" про банкрутство Державного підприємства "Національна кінематека України" на стадії процедури санації, введеної ухвалою Господарського суду м. Києва від 15.02.2016.

13.06.2022 до Господарського суду м. Києва звернулось Державне підприємство "Національна кінематека України" з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Прайт" та ОСОБА_1 про визнання недійсним договору іпотеки, визнання іпотеки припиненою, скасування рішень і записів державного реєстратора у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження.

При цьому, до позовної заяви додано платіжне доручення № 2958 від 07.06.2022 про сплату судового збору в розмірі 4 962,00 грн.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.06.2022 позовну заяву Державного підприємства "Національна кінематека України" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Прайт" та ОСОБА_1 про визнання недійсним договору іпотеки, визнання іпотеки припиненою, скасування рішень і записів державного реєстратора у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження залишено без руху та встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліку шляхом здійснення оплати судового збору в розмірі 66 987,00 грн та надання відповідного підтвердження суду.

15.07.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла заява позивача про усунення недоліків позовної заяви в якій останній просив суд вважати, що судовий збір за подачу позовної заяви сплачений у розмірі та спосіб, передбачений чинним законодавством, а позовна заява відповідає вимогам ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України. При цьому, доказів сплати судового збору в розмірі, встановленому ухвалою Господарського суду м. Києва від 20.06.2022 та надання відповідного підтвердження суду до заяви не додано.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 позовну заяву Державного підприємства "Національна кінематека України" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Прайт" та ОСОБА_1 про визнання недійсним договору іпотеки, визнання іпотеки припиненою, скасування рішень і записів державного реєстратора у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження та додані до неї документи повернуто без розгляду.

Ключовим мотивом ухвали є:

- позивачем неусунено недоліків позивної заяви, які були встановлені ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.06.2022.

Не погоджуючись з зазначеним судовим рішенням до Північного апеляційного господарського суду, з апеляційною скаргою звернулося ДП "Національна кінематека України", в якій просить скасувати ухвалу місцевого суду та направити справу до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

Ключовим аргументом скарги є:

- позивачем подано позов з двома вимогами немайнового характеру.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа № 910/21182/15 (910/4543/22) передана на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Поляков Б.М., судді Гарник Л.Л., Остапенко О.М.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.08.2022 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/21182/15 (910/4543/22), відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи.

На виконання ухвали від 18.08.2022 з Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи №910/21182/15 (910/4543/22).

Розпорядженням керівника апарату від 09.09.2022 у зв`язку з перебування судді Остапенка О.М., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи №910/21182/15 (910/4543/22) сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Гарник Л.Л., Отрюх Б.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Державного підприємства "Національна кінематека України" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 у справі № 910/21182/15 (910/4543/22), розгляд справи призначено на 18.10.2022.

Розпорядженням керівника апарату від 17.10.2022 у зв`язку з перебування судді Отрюха Б.М., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи №910/21182/15 (910/4543/22) сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Гарник Л.Л., Грек Б.М. Зазначена колегія суддів сформована відповідно до рішення загальних зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 02.10.2018 зі змінами від 12.11.2019 й може розглядати справи про банкрутство та справи у спорах, які пов`язані з процедурою банкрутства, справи у спорах щодо захисту прав на об`єкти інтелектуальної власності.

Відтак, судова колегія зазначає, що визначений за допомогою автоматизованої системи розподілу судової справи склад колегії суддів є судом, встановленим законом, у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Сокуренко і Стригун проти України» від 20 липня 2006 року вказав, що фраза «встановленого законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. У рішенні у справі «Zand v. Austria», висловлено думку, що термін «судом, встановленим законом» у ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів».

В силу положень ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

13.06.2022 року до Господарського суду міста Києва Державне підприємство «Національна кінематека України» звернулось з позовом до ТОВ «Вест Прайт» та ОСОБА_1 , третя особа Державне агентство України з питань кіно, про визнання недійсним договору іпотеки, визнання іпотеки припиненою, скасування рішень і записів державного реєстратора у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження (далі - позов, позовна заява).

За подання до суду позовної заяви сплачено судового збору за дві позовні вимоги немайнового характеру, а саме, про визнання недійсним договору іпотеки та визнання іпотеки припиненою, у розмірі 4 962,00 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 20.06.2022 року позовну заву Державного підприємства «Національна кінематека України» до ТОВ «Вест Прайт» та ОСОБА_1 , третя особа Державне агентство України з питань кіно, про визнання недійсним договору іпотеки, визнання іпотеки припиненою, скасування рішень і записів державного реєстратора у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження, залишено без руху.

Встановлено позивачу десятиденний строк з дня вручення ухвали для усунення недоліку шляхом здійснення оплати судового збору в розмірі 66 987,00 грн. та надання відповідного підтвердження суду.

15.07.2022 року позивачем подано заяву до Господарського суду міста Києва про усунення недоліків позовної заяви, в якій обґрунтовано відсутність підстав для сплати судового збору в зазначеному розмірі, і викладено прохання вважати, що судовий збір за подачу позовної заяви сплачено у розмірі та спосіб, передбачений діючим законодавством, а позовна заява відповідає ст. ст. 162, 164 Господарського процесуального кодексу України.

18.07.2022 року Господарським судом міста Києва було винесено ухвалу про повернення позовної заяви без розгляду.

Місцевий суд повертаючи позовну заяву Державного підприємства "Національна кінематека України" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вест Прайт" та ОСОБА_1 про визнання недійсним договору іпотеки, визнання іпотеки припиненою, скасування рішень і записів державного реєстратора у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про іпотеку та обтяження та додані до неї документи без розгляду, виходив з того, що позивачем неусунено недоліків позивної заяви, а саме не здійснено оплату судового збору в розмірі 66 987,00 грн.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком місцевого суду з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. З Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481, 00 грн.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (868 350, 00 грн.) За подання позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481, 00 грн.).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Серед позовних вимог, викладених у позовній заяві, були: визнання недійсним договору іпотеки, що укладений між Товариством з обмеженою відповідальністю «Вест Прайт» та фізичною особою ОСОБА_1 , посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Юдіним М.А. за реєстровим номером 849, а також визнання іпотеки припиненою та скасування записів про проведену державну реєстрацію (14 записів про іпотеку і 14 записів про заборону відчуження).

При цьому, зі змісту позову вбачається, що основною позовною вимогою (способом захисту порушеного права) є скасування (припинення) іпотеки. Однією із підстав, передбачених діючим законодавством, для касування (припинення) іпотеки є визнання договору іпотеки недійсним.

Щодо скасування державної реєстрації іпотеки, то варто зазначити, що це не являється самостійним способом захисту порушеного права. А навпаки, являється правовим наслідком припинення іпотеки.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання та підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Тобто державна реєстрація не є способом (підставою) виникнення речових прав. Вона виступає лише засобом підтвердження фактів набуття чи припинення інших речових прав чи їх обтяжень.

Враховуючи, що предметом оскаржуваного договору іпотеки є 14 об`єктів нерухомого майна, відповідно ця обставина має наслідком наявність 28 записів про проведену державну реєстрацію (14 записів про іпотеку і 14 записів про заборону відчуження).

Так само, що стосується предмету судового розгляду і обставин, які підлягають встановленню для розгляду заявлених позовних вимог, то вони зводяться виключно до обставин щодо укладення договору іпотеки.

Вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасування або визнати нечинним рішення чи окремих його положень, зобов`язати прийняти рішення, учинити дії або утриматися від їх учинення тощо) як наслідків протиправності акта, дії чи бездіяльності є однією вимогою.

Обставини щодо правомірності державної реєстрації іпотеки чи дій державного реєстратора не досліджуються. А скасування записів про державно реєстрацію є прямим правовим наслідком припинення іпотеки.

Згадування про скасування державної реєстрації іпотеки в прохальній частині позовної заяви обумовлено виключно можливістю у майбутньому виконати потенційне рішення суду про задоволення позовних вимог, наявною судовою практикою Верховного Суду та положеннями Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», відповідно до положень ч. 3 ст. 26 якого, відомості про речові права, обтяження речових прав, внесені до Державного реєстру прав, не підлягають скасуванню та/або вилученню.

У разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав на підставі судового рішення чи у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, а також у разі визнання на підставі судового рішення недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування на підставі судового рішення державної реєстрації прав, державний реєстратор чи посадова особа Міністерства юстиції України (у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону) проводить державну реєстрацію набуття, зміни чи припинення речових прав відповідно до цього Закону.

Ухвалення судом рішення про скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав, визнання недійсними чи скасування документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, а також скасування державної реєстрації прав допускається виключно з одночасним визнанням, зміною чи припиненням цим рішенням речових прав, обтяжень речових прав, зареєстрованих відповідно до законодавства (за наявності таких прав).

Державна реєстрація набуття, зміни чи припинення речових прав у разі скасування рішення державного реєстратора про державну реєстрацію прав у випадку, передбаченому підпунктом "а" пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, проводиться без подання відповідної заяви заявником та справляння адміністративного збору на підставі відомостей про речові права, що містилися в Державному реєстрі прав. У разі відсутності таких відомостей про речові права в Державному реєстрі прав заявник подає оригінали документів, необхідних для проведення державної реєстрації набуття, зміни чи припинення речових прав.

На зазначені вище норми права суд першої інстанції не звернув увагу та передчасно повернув позовну заяву заявнику.

Таким чином, ухвала Господарського суду м. Києва у справі № 910/21182/15 (910/4543/22) від 18.07.2022 підлягає скасуванню, справу слід направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 253-255, 269, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Державного підприємства "Національна кінематека України" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 у справі № 910/21182/15 (910/4543/22) задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 18.07.2022 у справі № 910/21182/15 (910/4543/22) скасувати та направити справу до Господарського суду міста Києва для продовження розгляду.

3. Дану постанову направити на відомі суду електронні адреси сторін, що наявні в матеріалах справи.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 6 ГПК України:

"Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою."

4. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок касаційного оскарження передбачено ст. 287 ГПК України.

Головуючий суддя Б.М. Поляков

Судді Б.М. Грек

Л.Л. Гарник

Повний текст складено 19.10.2022