ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" жовтня 2022 р.м. ХарківСправа № 922/53/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод Харківські будматеріали" (61009, м. Харків, пров. 3-й Рудниковий, 6, код )
до Приватного підприємства "Харківтракторсервіс" (61010, м. Харків, вул. Першої Конної Армії, б.71, кв.1, код ЄДРПОУ 34954411)
про стягнення 29 966,40 грн
без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Завод Харківські будматеріали" звернулося до господарського суду Харківської області із позовною заявою до відповідача - Приватного підприємства "Харківтракторсервіс" про стягнення збитків у розмірі 29966,40 грн. Також, позивач просить стягнути з відповідача судовий збір.

Позовні вимоги, з посиланням на ст. 22 Цивільного кодексу України, ст. 224, 225 Господарського кодексу України, ст. 14, 198, 201 Податкового кодексу України, мотивовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за Договором поставки укладеного сторонами в усній формі та Податкового кодексу України, в частині своєчасної реєстрації податкової накладної, у зв`язку з чим позивач позбавлений права включити суму ПДВ до складу податкового кредиту.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 11.01.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін. Відповідачу у строк протягом 15-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження запропоновано надати суду відзив на позов у порядку, передбаченому статтею 178 Господарського процесуального кодексу України, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство; докази направлення відзиву позивачу.

31.01.2022 відповідачем було подано відзив на позовну заяву (вх. 2281).

03.02.2022 від позивача надійшла відповідь на відзив (вх. 2632) та письмові пояснення по справі (вх. 2633).

Також, 04.02.2022 за вх. 2697 від позивача надійшли додаткові письмові пояснення по справі.

За розпорядженням керівника апарату суду від 15.08.2022 було призначено повторний автоматизований розподіл справи у зв`язку з відпусткою судді Смірнової О.В., яка триває більше чотирнадцяти днів, що перешкоджає розгляду справи у строки, встановлені Господарським процесуальним Кодексом України (ч.9 ст. 32 ГПК України), та службовою запискою судді Смірнової О.В. від 10.08.2022. Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду заяви визначено суддю Лаврову Л.С.

Ухвалою від 17.08.2022 прийнято справу до розгляду в новому складі суду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.

10.02.2022 до суду від відповідача надійшла заява про розгляд справи без участі його представника. Проти позову відповідач заперечував.

Згідно статті 248 Господарського процесуального кодексу України, суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. Відповідно до частини 1 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи в порядку загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі. Згідно частини 2 статті 252 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, судом встановлено наступне.

Між приватним підприємством «Харківтракторсервіс» у якості Постачальника та товариством з обмеженою відповідальністю «Завод Харківські будматеріали» у якості Покупця було досягнуто домовленості щодо поставки товарів. ТОВ «Завод ХБМ» на підставі рахунку на оплату по замовленню №207 від 30.11.2020 року було сплачено на користь ПП «Харківтракторсервіс» грошові кошти у розмірі 179 798,40 грн, що підтверджується платіжним дорученням №1696 від 11.12.2020 року.

Таким чином, між сторонами був укладений двосторонній правочин (договір), шляхом виставлення рахунку по замовленню №207 від 30.11.2020 року на оплату вищезазначених товарів від ПП «Харківтракторсервіс» та оплатою цього рахунку товариством з обмеженою відповідальністю «Завод ХБМ», що підтверджується платіжним дорученням №1696 від 11.12.2020 р.

Відповідно до видаткової накладної №189 від 14.12.2020 року ПП «Харківтракторсервіс» було поставлено товар на користь ТОВ «Завод ХБМ» на загальну суму 179 798,40 грн, у тому числі ПДВ у розмірі 29 966,40 грн.

Позивач зазначав, що на підставі п. 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою. Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені.

ТОВ «Завод ХБМ» з електронного кабінету платника податків дізналося, що ПП «Харківтракторсервіс» 11.12.2020 року була складена податкова накладна № 8 на загальну суму податку на додану вартість у розмірі 29 966,40 грн. Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної в ЄРПН від 29.12.2020 року № реєстрацію вищезазначеної податкової накладної зупинено та запропоновано ПП «Харківтракторсервіс» надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній, для розгляду питання прийняття рішення про її реєстрацію. Рішенням № 2507135/34954411 від 29.03.2021 року у реєстрації вищезазначеної податкової накладної відмовлено у зв`язку з ненаданням платником податку первинних документів щодо постачання товарів.

З метою досудового врегулювання спору ТОВ «Завод ХБМ» звернулось до ПП «Харківтракторсервіс» з претензією за вих. №1-03/11 від 29.10.2021 року (далі за текстом -Претензія) щодо сплати понесених Позивачем збитків у вигляді грошових коштів у розмірі 29 966,40 грн. Листом з вих. №1-03/12 від 03.12.2021 р. в якості відповіді на Претензію ПП «Харківтракторсервіс» відхилило останню та на сьогоднішній день не вжило жодних заходів щодо погашення збитків, які понесло ТОВ «Завод ХБМ» внаслідок бездіяльності Відповідача, щодо невиконання вимог органів податкової служби, а саме ненаданням ПП «Харківтракторсервіс» (платником податку) первинних документів щодо постачання товарів.

Позивач наголошував, що Відповідач не виконав належним чином обов`язку, встановленого Податковим кодексом України, щодо реєстрації податкової накладної, у зв`язку з чим вбачається прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю відповідача щодо виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкову накладну та неможливістю включення суми ПДВ до податкового кредиту позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на суму 29 966,40 грн, яка фактично є збитками останнього.

Заперечуючи проти позову відповідач вказував, що протиправна поведінка відсутня, адже ПН "ХАРК1ВТРАКТОРСЕРВІС" (Відповідач) 11.12.2020 склав податкову накладну. Відповідно до квитанції про реєстрацію податкової накладної в ЄРНП від 29.12.2020р. № реєстрацію цієї накладної було зупинено та запропоновано Відповідачу надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній, що, як зазначає відповідач було ним зроблено. Однак рішенням ДПС України від 29.03.2021 р. у реєстрації податкової накладної було відмовлено. Як вже було вказано у відповіді (лист з вих. №1-03/12 від 03.12.2021 р.) на претензію Позивача, причиною відмови у реєстрації податкової накладної вказано «ненадання первинних документів», хоча жодних зауважені, до поданих документів та/або положень про відсутніх конкретних актів у рішенні вказано не було. Відповідач наголошував, що ним своєчасно надано на реєстрацію податкову накладну, яка залишається незареєстрованою лише через дії (безвідносно до їх правомірності) податкового органу - прийняття рішень про зупинення реєстрації, а в подальшому - про відмову в реєстрації.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 14.1.181 статті 14 ПК України, податковий кредит - сума, на яку платник ПДВ має право зменшити податкове зобов`язання звітного (податкового) періоду, визначена згідно з розділом V цього Кодексу. За змістом підпункту "а" пункту 198.1 статті 198 ПК України до податкового кредиту відносяться суми податку, сплачені/нараховані у разі здійснення операцій з придбання або виготовлення товарів (у тому числі в разі ввезення їх на митну територію України) та послуг.

Відповідно до пункту 198.6 статті 198 ПК України не відносяться до податкового кредиту суми податку, сплаченого (нарахованого) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, не підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних чи не підтверджені митними деклараціями, іншими документами, передбаченими пунктом 201.11 статті 201 цього Кодексу. У разі коли на момент перевірки платника податку контролюючим органом суми податку, попередньо включені до складу податкового кредиту, залишаються не підтвердженими зазначеними у абзаці першому цього пункту документами, платник податку несе відповідальність відповідно до цього Кодексу. Податкові накладні, отримані з Єдиного реєстру податкових накладних, є для отримувача товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У разі якщо платник податку не включив у відповідному звітному періоді до податкового кредиту суму ПДВ на підставі отриманих податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних, таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів з дати складення податкової накладної. Суми податку, сплачені (нараховані) у зв`язку з придбанням товарів/послуг, зазначені в податкових накладних/розрахунках коригування до таких податкових накладних, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням терміну реєстрації, відносяться до податкового кредиту за звітний податковий період, в якому зареєстровано податкові накладні/розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, але не пізніше ніж, зокрема, через 365 календарних днів з дати складення податкової накладної.

За змістом пункту 201.1 статті 201 ПК України платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Пунктом 201.4 статті 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається у день виникнення податкових зобов`язань продавця, а пунктом 201.7 статті 201 ПК України визначено, що податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс).

Відповідно до пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою; податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та/або порушення порядку заповнення обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, не дає права покупцю на включення сум ПДВ до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми ПДВ, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. У разі порушення продавцем/покупцем товарів/послуг порядку заповнення та/або порядку реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або порушено порядок її заповнення та/або порядок реєстрації в Єдиному реєстрі. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг.

Згідно з пунктом 201.10 статті 201 ПК України на продавця товарів/послуг покладено обов`язок в установлені терміни скласти податкову накладну та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних, чим зумовлено обґрунтоване сподівання контрагента на те, що це зобов`язання буде виконано, оскільки тільки підтверджені зареєстрованими в Єдиному реєстрі податкових накладних податковими накладними/розрахунками коригування до таких податкових накладних суми податку можуть бути віднесені до складу податкового кредиту.

Водночас звернення покупця послуг зі скаргою на продавця, який не виконав передбаченого наведеною нормою обов`язку, відповідно до положень пункту 201.10 статті 201 ПК України не надає покупцю права на включення суми податку з цих операцій до складу податкового кредиту, а можливість подання скарги на цього продавця є лише підставою для проведення документальної позапланової перевірки його контролюючим органом.

Верховний Суд звертав увагу, що обов`язок продавця зареєструвати податкову накладну є обов`язком платника податку у публічно-правових відносинах, а не обов`язком перед покупцем, хоча невиконання цього обов`язку може завдати покупцю збитків. Таким чином, належним способом захисту для позивача може бути звернення до контрагента з позовом про відшкодування збитків, завданих внаслідок порушення контрагентом за договором обов`язку щодо складення та реєстрації податкових накладних (постанова Великої Палати Верховного Суду від 05 червня 2019 року у справі №908/1568/18, постанова Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03 серпня 2018 року у справі №917/877/17).

Відповідно до частин 1, 2 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв`язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права та законні інтереси якого порушено. Під збитками розуміються витрати, зроблені управненою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управнена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Зважаючи на зазначені норми, для застосування такого заходу відповідальності як стягнення збитків необхідна наявність усіх елементів складу господарського правопорушення: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду. У разі відсутності хоча б одного із цих елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не настає.

Враховуючи викладене та встановлені обставини по справі, Відповідач з порушенням вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України не здійснив реєстрацію з дотриманням умови щодо реєстрації податкової накладної у порядку, визначеному законодавством, у зв`язку з чим Позивач був позбавлений права включити суми ПДВ до складу податкового кредиту та, відповідно, скористатись правом на зменшення податкового зобов`язання.

Причиною відмови в реєстрації накладної податковим органом зазначено ненадання платником податку копій первинних документів щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складських документів (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунків-фактури/інвойсів, актів приймання- передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм та галузевої специфіки, накладних. Тобто відмова в реєстрації обумовлена ненаданням відповідачем повного пакету копій документів до податкового органу задля усунення підстав відповідати п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку, що зазначалося у Квитанції № про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних від 29.12.2020. Рішення податкового органу відповідачем не було оскаржено, що свідчить про відсутність заперечень відповідача проти обґрунтованості такого рішення та про наявність порушення відповідачем вимог податкового законодавства при реєстрації накладної.

З огляду на викладене у цьому випадку є прямий причинно-наслідковий зв`язок між бездіяльністю Відповідача щодо належного виконання визначеного законом обов`язку зареєструвати податкові накладні та неможливістю включення сум ПДВ до податкового кредиту Позивача, а також, відповідно, зменшення податкового зобов`язання на зазначену суму, яка фактично є збитками цієї особи. Отже, наявні усі елементи складу господарського правопорушення.

Враховуючи зазначені положення діючого законодавства України, встановлені обставини, наявність в матеріалах справи належних та достатніх доказів на підтвердження обґрунтованості позовних вимог, суд задовольняє вимоги позивача у повному обсязі.

З урахуванням приписів ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору по даній справі покладаються на відповідача.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 6, 8, 19, 124, 129 Конституції України, статтями 2, 5, 7, 11, 13, 14, 15, 73, 74, 80, 86, 129, 165, 238, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з Приватного підприємства "Харківтракторсервіс" (61010, м. Харків, вул. Першої Конної Армії, б.71, кв.1, ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод Харківські будматеріали" (61009, м. Харків, пров. 3-й Рудниковий, 6, ) збитки в розмірі 29 966,40 грн та 2 481,00 грн судового збору.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене протягом двадцяти днів з дня складення його повного тексту. Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду подається в строки та в порядку визначеному ст.ст. 256, 257 ГПК України з урахуванням п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Повне рішення складено "19" жовтня 2022 р.

Суддя Л.С. Лаврова