ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2022 року Справа № 924/89/22

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Олексюк Г.Є. , суддя Петухов М.Г.

секретар судового засідання Першко А.А.

за участю представників сторін:

позивача: Горопашний І.В.

відповідача: не з`явився

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 24 травня 2022 року у справі №924/89/22 (повний текст складено 25 травня 2022 року, суддя Вибодовський О.Д.)

за позовом ПАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго"

до ТОВ "Енселко Агро"

про стягнення 864518,40 грн. матеріальної шкоди

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 24 травня 2022 року у справі №924/89/22 позов ПАТ "НЕК "Укренерго" до ТОВ "Енселко Агро" про стягнення 864418,40 грн. матеріальної шкоди задоволено частково. Присуджено до стягнення з ТОВ "Енселко Агро" на користь ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" 396508,83 грн. матеріальної шкоди та 5947,63 грн. витрат по оплаті судового збору. В решті позову відмовлено.

Вказане рішення мотивоване тим, що витрати (збитки), зроблені ПАТ "НЕК "Укренерго" внаслідок руйнування опори №316 на ПЛ 750 кВ "Вінницька-Західноукраїнська" становлять 497824,83 грн. - 101 315,00 грн., що становить 396 508,83 грн.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, позивач - Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" звернулось до Північно-західного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, у якій просить скасувати рішення Господарського суду Хмельницької області від 24 травня 2022 року у справі № 924/89/22 в частині, якою відмовлено у задоволенні позовних вимог у розмірі 468009,57 грн. і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" у повному обсязі.

Обгрунтовуючи свої вимоги апелянт зазначає, що судом першої інстанції не враховано, що законодавством України визначено спеціальний порядок визначення розміру збитків від знищення (псування) матеріальних цінностей, який затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 22 січня 1996 року №116 "Про затвердження Порядку визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей". Оцінка з визначення вартості матеріалів, що необхідні для відновлення пошкодженого майна, проводиться виходячи з цін, які є чинними на дату складання такої оцінки. В той же час, чинним законодавством не передбачено визначення розміру шкоди виключно на підставі первинних бухгалтерських документів.

Також, скаржник звертає увагу, що судом першої інстанції було протиправно не задоволено відшкодування витрат позивача на проведення незалежної оцінки. Обов`язковість проведення незалежної оцінки визначена пунктом 2 Порядку визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей, затвердженою Постановою Кабінету Міністрів України від 22 січня 1996 року №116. Необхідність проведення незалежної оцінки розміру збитків безпосередньо викликана протиправними діями працівника ТОВ "Енселко Агро", якими було пошкоджено майно НЕК "Укренерго". Фактичні витрати на проведення незалежної оцінки суб`єктом оціночної діяльності ФОП Добрянським Юрієм Олександровичем у сумі 6000,00 грн. без ПДВ. підтверджуються матеріалами справи. Таким чином, не задоволення відшкодування витрат позивача на проведення незалежної оцінки не відповідає фактичним обставинам справи, а також суперечить висновку Верховного Суду у постанові від 05 червня 2018 року по справі №908/410/417 про правомірність визначення розміру шкоди шляхом проведення незалежної оцінки пошкодженого майна з врахуванням витрат, пов`язаних із її проведенням і рецензуванням.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 07 липня 2022 року залишено без руху апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго". Зобов`язано скаржника ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки протягом 10 днів із дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху та негайно представити суду документи для підтвердження повноважень представника на підписання апеляційної скарги.

22 липня 2022 року від апелянта надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано: копію ордеру серія ВН №131666 від 17 грудня 2021 року, копію договору №04-1/19 від 09 вересня 2019 року про надання правової допомоги, копію довіреності від 07 серпня 2019 року №330, копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю серія ВК №000563.

Протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 липня 2022 року, у зв`язку із перебуванням у відпустці судді Маціщук А.В., внесено зміни до складу колегії суддів та визначено наступний її склад: головуючий суддя Бучинська Г.Б., суддя Олексюк Г.Є., суддя Петухов М.Г.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 27 липня 2022 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 24 травня 2022 року у справі №924/89/22 та призначено дату судового засідання на "05" вересня 2022 р. об 14:15год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33001 м. Рівне вул. Яворницького, 59 у залі судових засідань №2.

24 серпня 2022 року від Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" надійшло клопотання про проведення судового засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Від відповідача ТОВ "Енселко Агро" надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній вважає оскаржуване рішення законним та обґрунтованим, прийнятим у повній відповідності до норм матеріального та процесуального права, відтак в задоволенні апеляційної скарги просить відмовити, а судове рішення у справі залишити без змін. При цьому, відповідач зазначає, що 10 червня 2020 року на адресу ТОВ "Енселко Агро" надійшла претензія №06/19949 ПАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" із вимогою сплатити (відшкодувати) матеріальну шкоду у сумі 1614497,15 грн., завдану руйнуванням опори №316 типу ПМО "ПЛ 750 кВ Вінницька 750-Західноукраїнська". 14 січня 2022 року позивач звернувся до суду. Сума позовних вимог, як вбачається із матеріалів справи суттєво відрізняється від суми, яку позивач вимагав сплатити у претензії, а саме - вона є меншою на 749978,75 грн. Водночас, ані в претензії, ані в позові позивач не надав розрахунків та підтвердження понесених ним витрат на відновлення електроопори. Як вбачається з матеріалів справи (зокрема із претензії позивача, адресованої відповідачеві), позивач провів ремонтно-відновлювальні роботи опори №316 типу ПМО "ПЛ 750 кВ Вінницька 750-Західноукраїнська" без участі відповідача, усі витрати, пов`язані із виконанням таких робіт, було здійснено ще до направлення претензії та подачі позову до суду. Витрати позивача на закупівлю необхідних матеріалів підтверджуються договором про виконання аварійно-відновлювальних робіт по заміні пошкодженої внаслідок аварії металевої опори №316 на ПЛ 750 кВ "Вінницька-Західноукраїнська" №13-090026-20 від 09 квітня 2020 року, укладеного між ПАТ "НЕК "УКРЕНЕРГО" та ТОВ "СТРУКТУМ" (копія міститься в матеріалах справи). Згідно специфікації до зазначеного договору, вартість переданих підряднику матеріалів становить 423016,38 грн. Згідно Звіту з незалежної оцінки збитків, що призвели до завдання майнової шкоди, станом на дату руйнування опори її знос становив 40% (стор. 36, 38 Звіту). Таким чином, вартість опори та інших матеріалів із урахуванням їх зносу становила 253809 (двісті п`ятдесят три тисячі вісімсот дев`ять) грн. 83 коп Вартість ремонтно-відновлювальних робіт позивач не підтвердив відповідними документами (акти виконаних робіт, платіжні доручення тощо). Проте, позивачем було надано до суду Звіт з незалежної оцінки збитків, що призвели до завдання майнової шкоди. Відповідно до вказаного Звіту, вартість ремонтно-відновлювальних робіт становить 244015,00 грн. Таким чином, загальна сума підтверджених витрат, що були понесені Позивачем на відновлення опори №316 типу ПМО "ПЛ 750 кВ Вінницька 750-Західноукраїнська" становить 253809,83+244015,00 = 497824,83 грн. Окрім того, позивачем було оприбутковано залишки (зворотні матеріали) зруйнованої опори на загальну суму 101315,00 грн. Отже, розмір збитків, завданих ПАТ "НЕК "УКРЕНЕРГО" становить 497824,83 - 101315,00 = 396508 грн. 83 коп., як і встановив суд.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 09 вересня 2022 року у справі №924/89/22 розгляд апеляційної скарги було відкладено на 27 вересня 2022 року об 11:00 год. Витребувано у ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" докази виконання договору №13-090026-20 від 09 квітня 2020 року, укладеного між ПрАТ "НЕК "Укренерго" та ТОВ "Структум" та відповідних оплат по договору.

27 вересня 2022 року від ПрАТ "Національна енергетична компанія "Укренерго" надійшла відповідь на відзив на апеляційну скаргу. До вказаної відповіді додані витребувані судом документи.

В судовому засіданні 27 вересня 2022 року оголошувалась перерва до 27 вересня 2022 року.

В судових засіданнях 09 вересня 2022 року, 27 вересня 2022 року та 12 жовтня 2022 року, які проводились в режимі відеоконференції представник позивача повністю підтримав вимоги і доводи викладені в апеляційній скарзі.

Безпосередньо в судових засіданнях 09 вересня 2022 року та 27 вересня 2022 року представник відповідача надав пояснення у яких заперечував проти вимог апеляційної скарги посилаючись на вимоги і доводи викладені у відзиві на апеляційну скаргу.

В судове засідання 12 жовтня 2022 року представник відповідача не з`явився. Про дату, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином /т.2, а.с.106/.

Враховуючи те, що представник відповідача був повідомлений про дату та час судового засідання, ним надавались усні пояснення щодо апеляційної скарги та подавався відзив на апеляційну скаргу, враховуючи розумні строки розгляду справи, колегія суддів вважає за можливе розглянути справу в даному судовому засіданні за наявними у справі матеріалами, відповідності до вимог статті 269 ГПК України.

Колегія суддів, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, розглянувши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги та відзиву на неї, перевіривши надану судом юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення місцевого господарського суду - скасуванню.

При цьому колегія суддів виходила з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 26 березня 2020 року працівник Товариства з обмеженою відповідальністю "Енселко Агро" Храмов Євгеній Юрійович керуючи самохідним оприскувачем Case IHSPX PATRIOT 44330 реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ТОВ "Енселко Агро", на полі, що розташоване за с. Дашківці, Віньковецького району, проводячи оприскування рослин, здійснив наїзд на опору №316 типу ПМО "ПЛ 750 кВ Вінницька 750-Західноукраїнська" (інв.№030103), що призвело до руйнування зазначеної опори.

Повітряна лінія "ПЛ 750 кВ Вінницька 750 Західноукраїнська" перебуває на балансі Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", що підтверджується довідковю №06/11677 від 27 березня 2020 року.

Постановою Віньковецького районного суду Хмельницької області від 12 травня 2020 року у справі №670/229/20 встановлена вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 124 КУпАП.

Загальний розмір шкоди на суму 864 518,40 грн. спричинений руйнуванням опори №316 типу ПМО "ПЛ 750 кВ Вінницька 750 Західноукраїнська" складається з розміру збитків у сумі 858 518,40 грн. з ПДВ визначеного у Звіті з незалежної оцінки розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди відокремленому підрозділу "Південно-Західна електроенергетична система приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго", внаслідок руйнування електроопори №316 типу "ПМО ПЛ 750 кВ Вінницька 750 Західноукраїнська" (інв. №030103) виконаного суб`єктом оціночної діяльності ФОП Добрянським Юрієм Олександровичем та витрат на незалежну оцінку майна у сумі 6000,00 грн. без ПДВ, перерахованих платіжним дорученням №587 від 25 лютого 2021 року ФОП Добрянському Ю. О.

Позивач з метою досудового врегулювання спору звертався до ТОВ "Енселко Агро" листом №06/19949 від 02 червня 2020 року щодо відшкодування завданої матеріальної шкоди, на який отримано відповідь у листі ТОВ "Енселко Агро" №256 від 30 червня 2020 року, згідно якої відповідач вимогу позивача про стягнення матеріальної шкоди вважає необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене позивач посилаючись на статті 22, 1166 Цивільного кодексу України звернувся з даним позовом до суду про стягнення із відповідача 864 418,40 грн. матеріальної шкоди.

Місцевий господарський суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що витрати (збитки), зроблені ПАТ "НЕК "Укренерго" внаслідок руйнування опори №316 на ПЛ 750 кВ "Вінницька-Західноукраїнська" становлять 497824,83 грн. - 101315,00 грн., що становить 396508,83 грн. Судом було прийнято до уваги розрахунки відповідача, які грунтуються на укладеному між ПАТ "НЕК "Укренерго" та ТОВ "СТРУКТУМ" договорі про виконання аварійно-відновлювальних робіт по заміні пошкодженої внаслідок аварії металевої опори №316 на ПЛ 750 кВ "Вінницька-Західноукраїнська" №13-090026-20 від 09 квітня 2020 року, який укладався на підставі тендеру №UА-Р-2020-04-08-001986-С. Вказаний договір було розміщено на офіційному державному інтернет-ресурсі "PROZORRO". Крім того, як відповідачем так і судом було частково враховано дані зі Звіту з незалежної оцінки збитків, а саме знос зруйнованої опори 40%, дані з локального кошторису та оприбутковані залишки (зворотні матеріали) зруйнованої опори.

Однак, колегія суддів не може погодитись з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (частини 1, 2 статті 1166 Цивільного кодексу України).

При цьому для застосування такої міри відповідальності як стягнення шкоди (збитків) необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки, шкоди (збитків), причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та шкодою (збитками), вини. Відсутність хоча б одного елемента складу правопорушення, за загальним правилом, виключає настання відповідальності.

За змістом статті 1187 Цивільного кодексу України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов`язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об`єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку. Особа, яка здійснює діяльність, що є джерелом підвищеної небезпеки, відповідає за завдану шкоду, якщо вона не доведе, що шкоди було завдано внаслідок непереборної сили або умислу потерпілого.

Юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків (частина 1 статті 1172 Цивільного кодексу).

На момент пошкодження опори №316 типу ПМО "ПЛ 750 кВ Вінницька 750-Західноукраїнська" (інв.№030103) в результаті наїзду джерелом підвищеної небезпеки - самохідним оприскувачем Case IHSPX PATRIOT 44330 реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить ТОВ "Енселко Агро", ОСОБА_1 перебував у трудових відносинах із ТОВ "Енселко-Агро" та виконував свої трудові обов`язки, що з огляду на положення статті 1172 Цивільного кодексу України зумовлює виникнення саме у відповідача обов`язку відшкодовувати шкоду, завдану його працівником.

Відповідно до пункту 1.1 Статуту Приватне акціонерне товариство "Національна енергетична компанія "Укренерго" є юридичною особою, що утворено як акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого закріплюється в державній власності, внаслідок реорганізації шляхом перетворення Державного підприємства "Національна енергнетична компанія "Укренерго" в приватне акціонерне товариство відповідно до наказу Міністерства фінансів України від 15 лютого 2019 року №73 та розпорядження Кабінету Міністрів України від 22 листопада 2017 року №829-р "Про погодження перетворення державного підприємства "НЕК "Укренерго" у приватне акціонерне товариство.

Порядок визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей визначено постановою Кабінету Міністрів України від 22 січня 1996 року №116.

Згідно з пунктом 2 цього Порядку розмір збитків від знищення (псування) матеріальних цінностей визначається шляхом проведення незалежної оцінки відповідно до національних стандартів оцінки. У разі визначення розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі, територіальній громаді або суб`єкту господарювання з державною (комунальною) часткою в статутному (складеному) капіталі, розмір збитків визначається відповідно до Методики оцінки майна, затвердженої Кабінетом Міністрів України.

Така Методика оцінки майна затверджена Постановою КМ України № 1891 від 10.12.2003 (далі - Методика).

Визначення розміру збитків здійснюється шляхом проведення незалежної оцінки. У разі, коли державний орган або орган місцевого самоврядування є замовником проведення такої оцінки, виконавець оцінки обирається на конкурсних засадах (пункт 82 Методики в редакції від 20.03.2019).

Дата оцінки визначається з урахуванням положень частини 3 статті 225 Господарського кодексу України, відповідно до якої під час визначення розміру збитків враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі коли вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків (пункт 83 Методики).

Незалежна оцінка збитків проводиться із застосуванням оціночних процедур будь-якого з методичних підходів та їх поєднання, які найбільш повно відповідають меті оцінки, з урахуванням вимог статті 22 Цивільного кодексу України. Обґрунтування застосування методичних підходів та окремих оціночних процедур у процесі оцінки зазначається у звіті про оцінку збитків (пункт 85 Методики).

У разі неможливості фізичного відновлення пошкодженого майна або у разі, коли вартість його відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових, які зазнали пошкодження, та зносу, що не підлягає усуненню під час ремонту, в сумі не меншій за ринкову вартість такого майна до завдання майнової шкоди, розмір реальних збитків дорівнює ринковій вартості неспеціалізованого майна, визначеній із застосуванням порівняльного та (або) дохідного підходів, або залишковій вартості відтворення (заміщення) спеціалізованого майна, визначеній із застосуванням витратного підходу з урахуванням його стану до розкрадання, нестачі, знищення, псування. За умови повернення пошкодженого майна державі в особі державних органів, державних підприємств; територіальній громаді в особі органів місцевого самоврядування, комунальних підприємств або суб`єкту господарювання з державною (комунальною) часткою в статутному (складеному) капіталі, розмір реальних збитків дорівнює вартості такого майна, визначеній на дату оцінки з урахуванням його стану до розкрадання, нестачі, знищення, псування, зменшеній на вартість пошкодженого майна, визначену з урахуванням його стану після розкрадання, нестачі, знищення, псування.

У разі коли пошкоджене майно підлягає фізичному відновленню і при цьому вартість його відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових, які зазнали розкрадання, нестачу, знищення, псування, та зносу, що не підлягає усуненню під час ремонту, в сумі не перевищує його ринкової вартості до розкрадання, нестачі, знищення, псування, розмір реальних збитків дорівнює сумі вартості його відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових, які зазнали розкрадання, нестачу, знищення, псування, та зносу, що не підлягає усуненню. При цьому вартість відновлювального ремонту з урахуванням фізичного зносу його складових визначається шляхом застосування методу прямого відтворення (пункт 86 Методики).

Відповідно до Звіту з незалежної оцінки майна від 23 червня 2021 року розмір збитків, що призвели до завдання майнової шкоди відокремленому підрозділу "Південно-Західна електроенергетична система" приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" за встановленим фактом завдання майнової шкоди внаслідок руйнування електроопори №316 типу ПМО "ПЛ 750 кВ Вінницька-Західноукраїнська" (інв. №030103) з урахуванням ПДВ складає 858 518,40 грн. /т.1, а.с.38/.

Рецензією від 25 червня 2021 року на звіт про оцінку зазначено, що звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, які не вплинули на достовірність оцінки /т.1, а.с.36/.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі (стаття 1192 Цивільного кодексу України).

Відповідно до частини 2 статті 22 Цивільного кодексу України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

За змістом статті 13 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна). Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), якщо зазначена оцінка погоджується, затверджується або приймається органом державної влади або органом місцевого самоврядування, є обов`язковим.

Факт понесення позивачем витрат на проведення оцінки майна та рецензування звіту, складеного за наслідками проведення такої оцінки, підтверджується наявними у матеріалах справи документами.

Зважаючи на те, що визначення розміру шкоди, завданої державному підприємству, здійснюється шляхом проведення незалежної оцінки, зважаючи на вимоги постанови Кабінету Міністрів України від 22 січня 1996 року №116 та Методики, колегія суддів прийшла до висновку про обґрунтованість вимог позивача з огляду на наявність всіх елементів складу правопорушення, із яким чинне законодавство пов`язує стягнення шкоди (збитків) і правомірність визначення розміру шкоди шляхом проведення незалежної оцінки пошкодженого майна з врахуванням витрат, пов`язаних із її проведенням і рецензуванням.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 05 червня 2018 року у справі № 908/410/17.

Висновки місцевого господарського суду та доводи відповідача про неправомірність визначення розміру шкоди шляхом проведення незалежної оцінки пошкодженого майна, оскільки на момент пред`явлення позову про стягнення матеріальної шкоди позивачем вже були понесені реальні збитки, пов`язані зі здійсненням аварійно-відновлювальних робіт, що підтверджується договором про виконання аварійно-відновлювальних робіт по заміні пошкодженої внаслідок аварії металевої опори №316 на ПЛ 750 кВ "Вінницька-Західноукраїнська" №13-090026-20 від 09 квітня 2020 року, який укладався на підставі тендеру №UА-Р-2020-04-08-001986-С, колегія суддів вважає помилковими, оскільки чинним законодавством встановлено особливості визначення розміру збитків, завданих державі, територіальній громаді або суб`єкту господарювання із державною (комунальною) часткою в статутному (складеному) капіталі, а саме шляхом проведення незалежної оцінки відповідним суб`єктом оціночної діяльності.

Зауважень до звіту про незалежну оцінку відповідачем не наведено. До того ж звіту про оцінку надано позитивну рецензію з урахуванням вимог пункту 67 Національного стандарту №1, в якій зазначено, що зібрані вихідні дані, інша інформація, необхідна для оцінки, відповідають вимогам чинного законодавства, мають достатній обсяг для здійснення оціночних процедур; розрахунки, наведені у звіті, відповідають вимогам обраних методичних підходів, є обґрунтованими. Крім того, здійснюючи власний розрахунок матеріальної шкоди як відповідач так і суд першої інстанції використовували вихідні дані зі звіту, наданого позивачем.

При цьому судом першої інстанції не аргументовано, чому для визначення розміру збитків у даній справі, не може застосовуватися Порядок визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей, затверджений Постановою КМ України від 22.01.1996 року № 116 та Методика оцінки майна, затверджена Постановою КМ України № 1891 від 10.12.2003, також не спростовано висновків щодо розміру збитків, викладених у звіті оцінювача.

Водночас, досліджуючи розмір реальних збитків, що понесені позивачем, судом першої інстанції при визначенні вартості матеріалів позивача (вартість визначена в документах в сумі 423 016,38 грн.), які останній використав для відновлення роботи пошкодженої опори, самостійно здійснено перерахунок із врахуванням амортизації (зносу) пошкодженої опори - 40% та визначено вартість матеріалів позивача у розмірі 253 809,83 грн. Разом з тим, вартість матеріалів позивача, використаних для відновлення опори ТОВ "Структум", згідно додатку 3 до договору № 13-090026 від 09.04.2020 складає 423 016,38 грн.

Судом першої інстанції встановлено, що для виконання робіт по відновленню опори між ПАТ "НЕК "Енерго" та ТОВ "Структум" було укладено договір про виконання аварійно-відновлюваних робіт по заміні пошкодження внаслідок аварії металевої опори № 316 на ПЛ 750 кВ "Вінницька-Західноукраїнська" № 13-090026-20 від 09.04.2020 на підставі тендеру. Вказаний договір було розміщено на державному інтернет-ресурсі "PROZORRO".

Водночас, аналізуючи докази виконання робіт, судом першої інстанції вибірково враховано роботи по відновленню пошкодженої опори та самостійно визначено їх вартість на суму 244 015 грн., що не відповідає матеріалам справи. А саме, у відповідності до локального кошторису, акта виконаних робіт, довідки про вартість виконаних будівельних робіт (т. 2 а.с. 93) вартість робіт підрядника ТОВ "Структум" складає 547780,38 грн., що підтверджується також випискою по розрахунковому рахунку (т. 2 а.с. 100). А відтак реальні збитки, понесені позивачем для відновлення опори та підтверджені документально складають 547780,38 грн. (вартість робіт) + 423016,38 грн. (вартість матеріалів), що перевищує суму, заявлену позивачем до стягнення.

Також суд зазначає, що проводячи незалежну оцінку оцінювачем враховано вартість зворотніх матеріалів (оприбутковані позивачем залишки зруйнованої опори) в сумі 101135 грн. (т. 1 а.с. 77, аркуш звіту 41). Так здійснюючи незалежну оцінку суб`єкт оціночної діяльності, застосовуючи п. 86 Методики, зазначив, що вартість пошкодженого майна до завдання йому шкоди складає 816 567 грн., вартість відновлюваного ремонту з урахуванням фізичного зносу складових матеріалів, які зазнали пошкодження та зносу, що не підлягають усуненню під час ремонту 918 493 грн., отже вартість ремонту перевищує вартість опори до пошкодження, тому вартість збитків приймається на рівні вартості опори до пошкодження за мінусом вартості зворотніх матеріалів. (т. 1 а.с. 77, аркуш звіту 41).

Дані висновки судом не досліджені та не спростовані, водночас не взяті до уваги при розгляді спору.

Разом з тим, відповідач не погоджуючись з розрахунками заявленої до стягнення суми матеріальної шкоди, не надав ані суду першої інстанції, ані апеляційному господарському суду іншого звіту оцінки майна.

Також стороною відповідача не заперечено щодо включення до розміру збитків, понесенех позивачем, вартості Звіту про незалежну оцінку збиків, який виготовлено на замовлення позивача суб`єктом оціночної діяльності Добрянським Ю.О., про що свідчить акт приймання-передачі робіт (т. 1 а.с. 29), платіжне доручення № 597 від 25.02.21 (т. 1 а.с. 28) та підпадають під кваліфікацію витрат, які здійснила особа для відновлення свого порушеного права (ст. 22 ЦК України).

А відтак, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про підставність, обгрунтованість та доведеність вимог позивача в частині заялених до стягнення збитків у сумі 864518,40 грн., з яких 858518,40 грн. розмір збитків, що призвів до майнової шкоди позивачу, та 6000 грн. вартість незалежної оцінки.

Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (частини 1-2, 4 статті 269 ГПК України).

За результатами розгляду апеляційної скарги апеляційний суд згідно пункту 2 частини 1 статті 275 ГПК України має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення на підставі пунктів 1-4 частини 1 статті 277 ГПК України є неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування вимог матеріального права.

За таких обставин, апеляційний господарський суд не погоджується із висновками місцевого суду, оскаржуване рішення вважає незаконним й таким, що підлягає скасуванню з прийняттям нового - про задоволення позову.

Судові витрати покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 269, 270, 273, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" на рішення Господарського суду Хмельницької області від 24 травня 2022 року у справі №924/89/22 задовольнити.

Рішення Господарського суду Хмельницької області від 24 травня 2022 року у справі №924/89/22 скасувати. Прийняти нове рішення.

Позов задовольнити.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Енселко Агро" (31134, с.Сахнівці, Старокостянтинівського району, Хмельницької області, вул. Центральна, 59, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м.Київ, вул. Симона Петлюри, 25, ) 864518,40 грн. матеріальної шкоди, 12967,78 грн. судового збору за розгляд позовної заяви та 10530,21 грн. судового збору за розгляд апеляційної скарги.

Доручити Господарському суду Хмельницької області видати наказ.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до суду касаційної інстанції у строк та в порядку, встановленому статтями 287-289 ГПК України.

Справу №924/89/22 повернути до Господарського суду Хмельницької області.

Повний текст постанови складений "20" жовтня 2022 р.

Головуючий суддя Бучинська Г.Б.

Суддя Олексюк Г.Є.

Суддя Петухов М.Г.