ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
"21" жовтня 2022 р. Справа № 911/1741/22
Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А. перевіривши матеріали позовної заяви Садового товариства Мотоцикліст
про зобов`язання передати оригінали документів, документи, будь-які речі, предмети, які б свідчили про діяльність товариства
Через канцелярію Господарського суду Київської області від Садового товариства Мотоцикліст надійшла позовна заява до ОСОБА_1 про зобов`язання останнього передати Садовому товариству Мотоцикліст в особи голови правління Хаяна Олександра Петровича всі оригінали установчих документів СТ Мотоцикліст, оригінали реєстраційних документів, печатку товариства, бланки, оригінали бухгалтерських документів, звіти про фінансові результати, звіти ревізійних комісій, оригінали укладених СТ Мотоцикліст господарських та будь-яких інших договорів, оригінали всіх протоколів чергових та позачергових загальних зборів, правління СТ Мотоцикліст, оригінали правовстановлюючих документів та їх невід`ємні частини на об`єкти нерухомого та рухомого майна, що належать товариству або знаходяться на його балансі, оригінали фінансової та бухгалтерської звітності товариства, документи по відкритих у банківських установах рахунках товариства, документи, що підтверджують надходження та використання грошових коштів, внесених членами товариства, оригінали будь-яких інших документів, будь-які речі, ключі, предмети, які б свідчили про його діяльність.
Як слідує зі змісту вказаного вище позову, позивачем зазначено, зокрема, таке:
- з моменту державної реєстрації Садового товариства Мотоцикліст - 14.04.2003 по 09.08.2010 керівником такого товариства значився ОСОБА_2 ;
- один з членів товариства ОСОБА_1 , будучи обраним у 2008 році в.о. голови правління товариства, незаконно здійснив дії щодо реєстрації іншої організаційно-правової форми товариства та внесення до ЄДР відомостей про себе як керівника товариства;
- на виконання рішень судів скасовано незаконно проведені ОСОБА_1 реєстраційні дії та визнано недійсними незаконно прийняті рішення зборів товариства, як наслідок з 15.08.2022 єдиним легітимним керівником СТ Мотоцикліст є голова правління ОСОБА_2 , якому на вимогу ОСОБА_1 не передав печатки та документів товариства;
- ОСОБА_1 разом з незаконно обраними членами правління не допускає ОСОБА_2 до приміщення, де знаходяться документи, а 11.09.2022 вказаними особами з порушенням норм чинного законодавства проведено збори членів товариства з використанням таємного голосування, з метою повернути собі керівництво товариством.
Також у відповідному позові, з-поміж інших норм матеріального права, позивачем здійснено посилання на приписи ст. ст. 387, 391 Цивільного кодексу України із викладенням відповідно такого змісту вказаних норм:
- власник має право витребувати своє майно від особи, яка незаконно, без відповідної правової підстави заволоділа ним;
- власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Ухвалою Господарського суду Київської області від 21.09.2022 у справі №911/1741/22 позовну заяву Садового товариства Мотоцикліст залишено без руху, виявлені недоліки постановлено усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.
Копію ухвали Господарського суду Київської області від 21.09.2022 у справі №911/1741/22 вручено представнику позивача нарочно в приміщенні суду 21.09.2022.
З огляду на викладене вище суд дійшов висновку, що останнім днем строку для усунення позивачем виявлених недоліків є 03.10.2022.
27.09.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли пояснення, відповідно до яких позивач:
- посилаючись на викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 11.05.2021 у справі №759/9008/19 позицію, зазначив, що документи, які витребовує позивач, є майном, яке належить на праві власності товариству, носить виключно документарний характер, не має номінальної вартості, а тому ціна позову відсутня, про що також було зазначено у позові;
- зауважив, що він просить зобов`язати ОСОБА_1 передати Садовому товариству Мотоцикліст в особи голови правління Хаяна Олександра Петровича всі оригінали установчих документів СТ Мотоцикліст, оригінали реєстраційних документів, печатку товариства, бланки, оригінали бухгалтерських документів, звіти про фінансові результати, звіти ревізійних комісій, оригінали укладених СТ Мотоцикліст господарських та будь-яких інших договорів, оригінали всіх протоколів чергових та позачергових загальних зборів, правління СТ Мотоцикліст, оригінали правовстановлюючих документів та їх невід`ємні частини на об`єкти нерухомого та рухомого майна, що належать товариству або знаходяться на його балансі, оригінали фінансової та бухгалтерської звітності товариства, документи по відкритих у банківських установах рахунках товариства, документи, що підтверджують надходження та використання грошових коштів, внесених членами товариства, оригінали будь-яких інших документів, будь-які речі, ключі, предмети, які б свідчили про його діяльність;
- вказав, що ця вимога стосується усіх документів, які перебувають у ОСОБА_1 і стосуються СТ Мотоцикліст, тоді як ОСОБА_1 разом з незаконно обраними членами правління не допускає ОСОБА_2 до приміщення, де знаходяться такі документи, як наслідок позивач не може ідентифікувати документи ані за датою, ані за номером;
Відповідно до статті 2 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство в Україні здійснюється, зокрема, на засадах верховенства права, змагальності сторін, диспозитивності, пропорційності, неприпустимості зловживання процесуальними правами, обов`язковості судового рішення.
Суворе та неухильне дотримання зазначених принципів є запорукою досягнення завдань судочинства, що превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.
Відкриття провадження у справі позовного провадження є визначальною стадією судового процесу і може здійснюватись судом лише у випадку відповідності поданої позовної заяви вимогам, визначеним процесуальним законом.
Так, постановлюючи ухвалу Господарського суду Київської області від 21.09.2022 у справі №911/1741/22 про залишення позовної заяви Садового товариства Мотоцикліст без руху, судом вказано позивачу усунути недоліки протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали шляхом подання до суду:
- письмових пояснень із зазначенням:
1) ціни позову та/або вартості майна, яке позивач просить зобов`язати відповідача передати;
2) відомостей щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідає заявлена позовна вимога у відповідно викладеній в прохальній частині редакції, зокрема щодо зобов`язання ОСОБА_1 передати товариству неідентифіковані ані за датою, ані за номером документи, неідентифіковані речі та предмети;
Поряд з тим, відповідно до змісту мотивувальної частини вказаної вище ухвали, судом зазначено, зокрема, що:
- позовом у процесуальному сенсі є вимога позивача до відповідача, спрямована через суд, про захист порушенного або оспорюваного суб`єктивного права та охоронюваного законом інтересу, яке здійснюється у визначеній законом процесуальній формі;
- під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав. При цьому застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.
Однак у поданих позивачем поясненнях не зазначено ціну позову та/або вартість майна, яке позивач просить зобов`язати відповідача передати, зокрема в частині передачі будь-яких речей, ключів, предметів, які б свідчили про діяльність товариства.
Саме ж по собі посилання на правову позицію Верховного Суду у справі №759/9008/19, яка не є релевантною до спірних у даній справі правовідносин, та зазначення про відсутність у документа номінальної вартості не усуває виявленого судом недоліку в частині не зазначення позивачем вартості заявлених до передачі: будь-яких речей, ключів, предметів, які б свідчили про діяльність товариства.
Крім того подані позивачем пояснення не містять жодних відомостей щодо того, якому способу (способам) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або іншому способу (способам) захисту прав та інтересів відповідає заявлена позовна вимога у відповідно викладеній в прохальній частині редакції, зокрема щодо зобов`язання ОСОБА_1 передати товариству неідентифіковані ані за датою, ані за номером документи, неідентифіковані речі та предмети.
Зазначення ж позивачем про неможливість ідентифікації документів з огляду на недопуск до приміщення, де вони зберігаються, не усуває відповідно виявленого судом недоліку стосовно не зазначення позивачем якому способу захисту відповідає заявлена ним вимога, у тому числі і щодо зобов`язання передати неідентифіковані речі та предмети.
В розрізі зазначеного вище суд вважає за необхідне зауважити, що:
- ст. 16 Цивільного кодексу України та ст. 20 Господарського кодексу України визначають можливі способи захисту цивільних прав та інтересів, а також передбачають можливість захисту судом відповідно порушених прав або інтересів іншим способами, у тому числі тим, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках;
- серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема, витребування майна з чужого незаконного володіння (стаття 387 Цивільного кодексу України) й усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном (стаття 391 Цивільного кодексу України), відтак вказані способи захисту реалізовуються шляхом подання відповідно віндикаційного та негаторного позовів, які вважаються взаємовиключними, а тому стаття 387 ЦК України та стаття 391 ЦК України, на які позивачем здійснено посилання у позові, не можуть бути застосовані одночасно;
- у правовій конструкції віндикаційного позову має бути враховано наявність, зокрема, таких умов як: власник чи титульний володілець не має можливості здійснювати фактичне володіння над річчю; майно, яке хоче повернути колишній власник чи титульний володілець, збереглося в натурі та перебувало у фактичному володінні іншої особи; майно, яке підлягає віндикації, повинно бути індивідуально визначеним;
- для витребування майна з чужого незаконного володіння має бути: встановлено та ідентифіковано чіткі об`єкти спірного індивідуального визначеного майна; підтверджено право власності або законного володіння у власника або титульного володільця на ці об`єкти; підтверджено існування в натурі цих об`єктів, як предметів матеріального світу, на момент подачі позову та прийняття рішення про витребування такого майна; підтверджено, що відповідач саме на момент подачі позову та прийняття рішення фактично тримає його у себе, внаслідок чого власник чи титульний володілець не має можливості здійснювати фактичне володіння над річчю;
- чітка ідентифікація позивачем заявлених ним вимог та надання чіткого пояснення щодо того, який спосіб захисту прав ним обрано сприяє правильній оцінці спірних правовідносин в розрізі предмету та підстав позову, а також дозволяє правильно дослідити наявність та/або відсутність певних обставин, належних доведенню у тій чи іншій правовій конструкції.
З огляду зазначеного вище судом враховано, що наявність у особи певних прав та можливостей їх захисту та, відповідно, процесуального права на розпорядження своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, не звільняє заявника від обов`язку дотримання унормованих процесуальними приписами правил подання позову, у тому числі щодо наведення у позовній заяві передбачених ч. 3 ст. 162 ГПК України відомостей, зокрема щодо способу захисту порушених прав.
Враховуючи вказане вище, оскільки подані позивачем пояснення не містять відомостей з метою усунення усіх виявлених судом недоліків позовної заяви, суд дійшов висновку, що заявником у встановлений строк не усунуто усі виявлені судом недоліки.
Інших заяв, пояснень та/або клопотань з метою усунення вказаних вище, виявлених судом недоліків позовної заяви від позивача не надійшло.
Відповідності з частинами 4, 6, 7 ст. 174 ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою. Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.
Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу, яку може бути оскаржено.
Аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що неусунення будь-якого з недоліків позовної заяви у строк, встановлений в ухвалі суду про залишення позову без руху, має наслідком повернення вказаної позовної заяви.
Зазначене вище свідчить, що причиною повернення позову є не надмірний формалізм суду, а невиконання саме позивачем вказаних вище нормативно-правових приписів та його відповідне відношення до підготовки документів, що надаються суду, зокрема, з урахуванням впровадження та розвитку у національному, суспільно-правовому середовищі інституту надання правової допомоги, який є елементом забезпечення ефективної доступності осіб до правосуддя та спрямовано на сприяння громадянам та юридичним особам у реалізації норм права з метою покращення їх правового становища.
В розрізі вказаного вище суд також звертає увагу позивача на те, що:
- системний аналіз норм процесуального закону свідчить, що реалізація особою права на подання позову та інших заяв, клопотань до суду здійснюється шляхом дотримання визначеної процесуальним законом процедури (порядку), яка передбачає виконання чітких та передбачуваних вимог Господарського процесуального кодексу України щодо форми, змісту заяв, документів, які додаються до них, недотримання яких має відповідні процесуальні наслідки для заявника;
- норми процесуального права побудовані на чіткій позиції дисциплінованості як суду так і учасників справи, а зазначене покладено в основу засад господарського судочинства з метою спрощення судового розгляду справи, скорочення судового розгляду, а також розвитку поваги в учасників справи один до одного так і до суду.
Беручи до уваги наведене вище та відповідно встановлені судом порушення Садовим товариством Мотоцикліст норм процесуального законодавства, не усунення усіх недоліків позовної заяви у встановлений строк, суд дійшов висновку про повернення відповідно поданої позовної заяви з доданими до неї документами в порядку ч. 4 ст. 174 ГПК України
Суд вважає за необхідне наголосити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.
Керуючись ст. ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд
Позовну заяву Садового товариства Мотоцикліст до ОСОБА_1 про зобов`язання передати оригінали документів, документи, будь-які речі, предмети, які б свідчили про діяльність товариства, повернути разом з доданими до такої заяви документами.
Ухвала складена та підписана 21.10.2022, набирає законної сили з моменту її підписання суддею у відповідності до ч. 2 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржена у апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду у строки та порядок відповідно до ч. 1 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя В.А. Ярема