ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" жовтня 2022 р. Справа №921/140/22

м. Львів

Західний апеляційний господарський суд, в складі колегії:

головуючого (судді-доповідача) Бойко С.М.,

суддів Бонк Т.Б.,

Якімець Г.Г.,

розглянув апеляційну скаргу заступника керівника Тернопільської обласної прокуратури Табаки Юрія Богдановича за № 12-385ВИХ-22 від 01.07.2022 (вх. № апеляційного суду 01-05/1533/22)

на рішення Господарського суду Тернопільської області від 06.06.2022 суддя Стопник С.Г., повний текст рішення складено та підписано 20.06.2022

за позовом керівника Кременецької окружної прокуратури, м. Кременець

в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, м. Тернопіль

до відповідача Національного природного парку «Кременецькі гори», м. Кременець

про стягнення шкоди в сумі 24 640 грн. 50 коп.,

В С Т А Н О В И В:

Короткий зміст позовних вимог.

14.03.2022 року керівник Кременецької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовом до Національного природного парку "Кременецькі гори" Тернопільської області, про стягнення 24 640 грн. 50 коп. шкоди, що заподіяна порушенням законодавства про природно-заповідний фонд.

Позовні вимоги мотивовані тим, що за результатами планової перевірки, проведеної Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області в період з 06.05.2021 по 13.05.2021 на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища НПП "Кременецькі гори" складено Акт №8/005 від 13.05.2021, в якому зафіксовано порушення вимог природоохоронного законодавства на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення.

На підставі зазначеного акту та Постанови Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд", проведено розрахунок розміру шкоди заподіяної внаслідок рубки дерев без наявності ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення у кварталі 41 виділі 7, площа 0,1 га, на суму 9283,50 грн, та у кварталі 47 виділі 17, площа 0,1 га, на суму 15357 грн, загальний розмір якої становить 24 640,50 грн.

Правовою підставою зазначено ст.ст.19,64,86,105,107 Лісового кодексу України.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.

Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 06.06.2022 року у задоволені позову відмовлено, з тих підстав, що дії відповідача були направлені на видалення аварійних та аварійно небезпечних дерев з метою недопущення загрози життю і здоров`ю населення, тому відсутні підстави для покладення на нього відповідальності про відшкодування шкоди.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

В апеляційній скарзі заступник керівника Тернопільської обласної прокуратури просить рішення господарського суду Тернопільської області від 06.06.2022 скасувати та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог, з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, порушення норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги скаржник зазначає про доведеність протиправної поведінки НПП «Кременецькі гори» при проведенні рубок у кварталі 41 виділі 7 площа 0,1 га Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення; інша господарська рубка 2021 року на підставі лісорубного квитка № 1 від 10.02.2021 серія ТЕ ЛРК №002248 та у кварталі 47 виділі 17 площа 0,1 га Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення, інша господарська рубка 2020 року на підставі лісорубного квитка № 6 від 24.12.2020 серія ТЕ ЛРК №002247, які видані з порушенням чинного законодавства, за відсутності лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, підтверджується не оскарженими та чинними актом від 13.05.2021 №8/005, приписом №1/1-1-11-1963 від 17.05.2021, протоколом про адмінправопорушення від 13.05.2021 №005240, постановою Кременецького райсуду від 03.06.2021року, актами місця заготівлі деревини.

Не погоджується з висновком суду першої інстанції про відсутність вчинення порушення лісового законодавства з підстав необхідності ліквідації аварійної ситуації.

За змістом листа Кременецького РЕМ ВАТ«Тернопільобленерго» від 18.12.2020 №259, на який покликається суд, цих обставин не підтверджує.

Довідкою Тернопільського обласного центру з гідрометрології (Тернопільський ЦГМ) від 03.05.2022 № 9919-03/10/105, спростовується факт нашарування льоду на деревах, з огляду на відмінність понять таких атмосферних явищ, як ожеледиця та ожеледь;

-довідкою Тернопільського обласного центру з гідрометрології (Тернопільський ЦГМ) від 16.02.2022 № 9919-03/10/48 спростовується наявність сильного вітру(буревію 05.02.21);

-листом Служби автомобільних доріг у Тернопільській області від 12.02.2021 № 11-19/241 теж спростовано наявність аварійної ситуації ( час, місце, в чому полягає аварійність, наслідки).

Судом не застосовано закон, який підлягав застосуванню, а саме: ст.1166 ЦК України, ст.68 ЗУ « Про охорону навколишнього середовища», ст.ст.64,65 ЗУ « Про природно- заповідний фонд»;

З вищенаведеного висновок суду про відсутність доказів винної протиправної поведінки відповідача та наявності шкоди завданої довкіллю і причинного зв`язку між ними зроблено без врахування позицій Верховного Суду про оцінку доказів та є помилковим.

Узагальнені заперечення відповідача.

Національний природний парк «Кременецькі гори» надав відзив на апеляційну скаргу, в якому просить залишити рішення господарського суду від 06.06.2022 без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

У відзиві вказує, що проведення інших господарських рубок та прибирання деревини з небезпечних ділянок відповідної територіальної одиниці було вимушеними діями по ліквідації аварійних ситуацій, внаслідок непереборної стихійної сили, на запобігання падінню дерев на проїжджу частину та пошкоджень ліній електропередач, що підтверджується листом Кременецької РЕМ ВАТ « Тернопільобленерго» №259 від 18.12.2020, листом Служби автомобільних доріг у Тернопільській області №11-19/241 від 12.02.2021, довідками Тернопільського обласного центру з гідрометеорології.

Зазначає, що у випадку невжиття заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, працівники НПП « Кременецькі гори» понесли би відповідальність встановлену законом.

26.07.2022 року від заступника керівника Тернопільської обласної прокуратури Табаки Ю.Б. надійшло клопотання про розгляд справи з викликом сторін, оскільки предметом спору є стягнення шкоди завданої порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, тому наявний значний суспільний інтерес.

Згідно з ч. 10 ст. 270 ГПК України апеляційні скарги на рішення господарського суду у справах з ціною позову менше ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім тих, які не підлягають розгляду в порядку спрощеного позовного провадження, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

З урахуванням конкретних обставин справи суд апеляційної інстанції за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи може розглянути такі апеляційні скарги у судовому засіданні з повідомленням (викликом) учасників справи.

Апеляційний суд відмовляє в задоволенні цього клопотання, виходячи з того, що в матеріалах справи достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору. Окрім того, з врахуванням характеру спірних правовідносин та предмету доказування, суд не вбачає підстав для заслуховування сторін.

Згідно зі ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши доводи і заперечення, наведені в апеляційній скарзі та у відзиві на неї, перевіривши матеріали справи щодо правильності застосування судом першої інстанцій норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Встановлені судом першої інстанції та неоспорені обставини, а також обставини встановлені судом апеляційної інстанції і визначених до них правовідносин.

Судом встановлено, що на підставі наказу Державної екологічної інспекції у Тернопільській області від 30.04.2021 за №143 та направлення на проведення планової перевірки від 30.04.2021 за №159, посадовими особами Державної екологічної інспекції у Тернопільській області в період з 06 по 13 травня 2021 проведено планову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Національним природним парком "Кременецькі гори», по результатах якої складено Акт №8/005 від 13.05.2021 (а.с.34-51).

За результатами перевірки виявлено, що в лісових насадженнях Національного природного парку «Кременецькі гори» проведено рубку дерев без наявності ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, в порушення вимог ст.9-1 ЗУ « Про природно-заповідний фонд», під час проведення іншої господарської рубки 2021 року (ліквідація аварійної ситуації) у кварталі 41 виділу 7 площа 0,1 га Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення, та під час проведення іншої господарської рубки ( розчистка ліній електропередач) 2020 року у кварталі 47 виділу 17 площа 0,1 га Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення.

Акт перевірки від 13.05.2021 №8/005 підписаний в.о. директора НПП « Кременецькі гори» із зауваженнями, що природні ресурси в кв.41 в.7, в кв.47 в.17 використані при виникненні аварійної ситуації ( дерева впали на проїжджу частину дороги на електролінію 10 Кв.) та вивезені на зберігання на територію адміністрації парку, та на час перевірки відповідні матеріали на отримання лімітів перебувають на розгляді Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (а.с.52).

13.05.2021 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області складено протокол про адміністративне правопорушення серії №005240 про порушення Росіцьким А.Я правил охорони та використання території національного природного парку «Кременецькі гори» зокрема видачу лісорубних квитків на проведення господарської рубки в порушення ст.7, ст.9 ЗУ « Про природно-заповідний фонд України».

Постановою Кременецького районного суду Тернопільської області від 03.06.2021 провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності Росіцького А.Я. закрито в зв`язку з закінченням строків(а.с.70,72).

Згідно розрахунку розміру шкоди, заподіяної внаслідок рубки дерев без наявності ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення під час проведення іншої господарської рубки 2021року-ліквідація аварійної ситуації у кварталі 41 виділі7 площа 0,1 га та під час проведення іншої господарської рубки ( розчистка ЛЕП) 2020 року у кварталі 47 виділі 17 площа 0,1 га Маслятицького природоохоронного науково-дослідного відділення НПП « Кременецькі гори», її загальний розмір становить 24640, 50 грн. (а.с.29,30).

Державна екологічна інспекція у Тернопільській області 16.07.2021 звернулася з претензією до НПП « Кременецькі гори» про відшкодування шкоди в розмірі 24640,50 грн., яка залишена відповідачем без відповіді та задоволення (26). 22.07.2021. Інспекція звернулася з листом до Кременецької окружної прокуратури про пред`явлення позову в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції в Тернопільській області про стягнення шкоди завданої державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства (а.с.24).

Звертаючись з позовом до суду прокурор виходив з того, що спеціального дозвільного документу на вчинення вирубки на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення у кварталі 41 виділ 7 площа, 0,1 га та у кварталі 47 виділ 17 площа 0,1 га на момент вирубки у відповідача не було, ліміти на використання природних ресурсів у межах територій природно-заповідного фонду не затверджено, а тому вчинена вирубка є незаконною.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з недоведеності вини відповідача у заподіянні шкоди.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відносини в галузі охорони навколишнього середовища України регулюються Конституцією України, Цивільним кодексом України, Законами України « Про охорону навколишнього природного середовища», « Про природно-заповідний фонд України», земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до ст. 5 ЗУ « Про природно-заповідний фонд України» (Закон №2456-ХІІ), завдання, науковий профіль, характер функціонування і режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначаються у положеннях про них, які розробляються відповідно до цього Закону, і затверджуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього середовища-щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення.

Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 31.08.2020 №102 затверджено Положення про Національний природний парк "Кременецькі гори", згідно якого, Національний природний парк "Кременецькі гори" (далі Парк) створений відповідно до Указу Президента України від 11.12.2009 №1036 "Про створення національного природного парку "Кременецькі гори" та є територією природно-заповідного фонду загальнодержавного значення (п.1.1).

Парк є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, культурно-освітньою, науково-дослідною установою і входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання (п.1.2).

Функціональне зонування території Парку здійснюється відповідно до Проекту організації території, що затверджується в установленому порядку Міндовкілля (п.4.2.).

Згідно з абз. 3, 4 п.4.3.1 Положення, в разі термінової необхідності за рішенням НТР Парку на території заповідної зони можуть проводитись заходи, спрямовані на охорону природних комплексів, ліквідацію наслідків аварій, стихійного лиха, не передбачені Проектом організації території. Для ліквідації наслідків аварій та стихійного лиха, в результаті яких виникає пряма загроза життю людей чи знищення заповідних природних комплексів, особливо терміново заходи здійснюються за рішенням адміністрації Парку.

Згідно з п. 4.5. Положення, використання природних ресурсів на території Парку здійснюється у загальному та спеціальному порядках. Загальне використання природних ресурсів здійснюється відповідно до цього Положення, Проекту організації території та з урахуванням вимог режиму території. Забезпечення додержання режиму території Парку під час використання природних ресурсів у загальному порядку покладається на його адміністрацію. Спеціальне використання природних ресурсів у межах території Парку здійснюється на підставі дозволів, виданих Тернопільською обласною державною адміністрацією у межах лімітів, затверджених Міндовкілля.

Відповідно до ст. 9-1 ЗУ "Про природно-заповідний фонд України" спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення здійснюється в межах ліміту на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, а також на підставі дозволів. Спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення здійснюється на підставі дозволів, що видаються органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями.

Порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів і встановлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення визначається Кабінетом Міністрів України. Видача дозволів на спеціальне використання природних ресурсів здійснюється на безоплатній основі.

Дозвіл видається після затвердження лімітів протягом місяця з моменту подання клопотання. Підставами для відмови у видачі дозволу є відсутність затвердженого в установленому порядку ліміту, порушення умов природокористування та режиму території природно-заповідного фонду.

Проведення рубок формування і оздоровлення лісів, інших видів рубок здійснюється в межах затверджених планів та на підставі рішень науково-технічних рад установ природно-заповідного фонду згідно з лімітом на використання природних ресурсів на підставі дозволів .

Відповідно до ст. ст.68, 69 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» (Закон №1264-ХІІ), порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища, тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України, дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Також ст.64,65 ЗУ « Про природно-заповідний фонд України»( Закон № 2456-ХІІ), встановлено, що порушення закону про природно-заповідний фонд тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну або кримінальну відповідальність.

За змістом ст.68 наведеного Закону №1264-ХІІ та ст.64 Закону №2456-ХІІ, однією з підстав відповідальності за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища та про природно-заповідний фонд є невжиття заходів щодо попередження і ліквідації екологічних наслідків аварій та іншого шкідливого впливу на навколишнє природне середовище/на території та об`єкти природного заповідного фонду.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю. Права і обов`язки, що склалися між сторонами даного спору, виникли з позадоговірного зобов`язання.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено статтею 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2).

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування шкоди за правилами ст.1166 ЦК України, необхідно довести такі елементи складу цивільного правопорушення: неправомірність поведінки особи; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою; вина заподіювача шкоди.

Відсутність хоча б одного з елементів складу цивільного правопорушення звільняє боржника від відповідальності за заподіяну шкоду, оскільки його поведінка не може бути кваліфікована як правопорушення. Водночас, на відповідача покладається обов`язок щодо доведення відсутності його вини у заподіянні шкоди.

Як вбачається з доводів відповідача, проведення Парком двох інших господарських рубок та прибирання деревини в кварталі 41 виділ 7 та в кварталі 47 виділ 17 на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення, вчинені виключно з метою ліквідації аварійних ситуацій, які склалися внаслідок погодних умов та вимушеними кроками з метою збереження життя та здоров`я населення та життєдіяльності Кременечинни в цілому. Зазначає, що передбачити утворення аварійної ситуації та заздалегідь терміново виготовити ліміти фізично неможливо, адже згідно з Положенням про порядок установлення лімітів та Інструкції про застосування порядку установлення лімітів необхідно, в першу чергу, рішення науково-технічної ради Національного природного парку «Кременецькі гори», яка складається з 25 членів з різних регіонів України та скликається 2-4 рази в рік. Також в грудні 2020, січні-березні 2021 року був локдаун спричинений коронавірусною інфекцією, що унеможливило зібрати науково-технічну раду.

З протоколу №33 засідання Науково-технічної ради від 26.03.2021 вбачається, що нею прийнято рішення погодити проведення природоохоронних заходів у 2021, а саме, інша господарська рубка Маслятинське ПНДВ ліквідація аварійної ситуації ( розчистка ЛЕП) квартал 47 вид17 на площі 0,1 га в кількості 7 дерев, та ліквідація аварійної ситуації в кв.41 вид 7 на площі 0,1 га в кількості 4 вітровальні дерева породи ясен звичайний на ділянці автодороги М-19 Доманове-Ковель-Чернівці-Тереблече (а.с.82-84).

Листом від 18.12.2020 №259 ВАТ «Кременецький район електромереж» повідомив на адресу Парку, що 13.12.2020 внаслідок складних погодніх умов (сильне обледеніння дерев) на ЛЕП-10 кВ Ф36 від ПС-35/10 "Кременець" впали дерева, що проростали поза охоронною зоною даної лінії. Внаслідок цього дана лінія електропередач напругою 10 кВ була аварійно вимкнена, що стало причиною недовідпуску електроенергії споживачам, в т.ч. і Вашій установі. Просить провести порізку цих дерев та інших дерев, що можуть загрожувати падінню на ЛЕП-10 кВ та спричинити недовідпуск електроенергії та аварійну ситуацію ( а.с.89).

Відповідно до наведеного листа Кременецької РЕМ ВАТ «Тернопільенерго» 23.12.2020 комісією проведено обстеження території національного природного парку «Кременецькі гори», а саме, кв.47 вид , внаслідок чого було виявлено небезпечні дерева, які загрожують падінню ЛЕП-10Кв та можуть спричинити аварійну ситуацію, про що складено Акт (а.с.88).

Листом від 12.02.2021 №11-19/241 Служба автомобільних доріг у Тернопільській області на адресу Парку повідомила, що автомобільна дорога загального користування державного значення М-19 Доманове-Ковель-Чернівці-Тереблече (ділянка обхід м.Кременець) суміжна з національним природним парком « Кременецькі Гори». Дерева висотою біля 20,0 метрів, що знаходяться на території парку, під час сильних вітрів ламаються і падають на проїзну частину, чим створюють загрозу для учасників дорожнього руху та пошкоджують елементи дорожньої інфраструктури ( транспортні огородження, дорожні знаки, та лінії освітлення). Для забезпечення безпеки дорожнього руху та виправлення становища, Служба автомобільних доріг у Тернопільській області просить провести роботи з видалення вищезазначених дерев (а.с.81).

Згідно довідки від 16.02.2022 №9919-03/10/48 Тернопільського обласного центру з гідрометеорології (Тернопільський ЦГМ) про погодні умови що спостерігалися 05.02.2021 та 13.12.2020 на території Кременецького району за даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції другого розряду (М-ІІ) Кременець, максимальна швидкість вітру 05.02.2021 становила 10 м/с, 13.12.2020 - 7 м/с. В довідці зазначено, що згідно нормативних документів, якими керуються організації ДСНС України (Настанова з метеорологічного прогнозування/ Український гідрометеорологічний центр. К.: 2019), вітер критерію 15-24 м/с відноситься до небезпечного метрологічного явища І рівня небезпечності, сильний вітер критерію 25-34 м/с відноситься до стихійного метеорологічного явища ІІ рівня небезпечності ( СМЯ ІІ) ( а.с.122).

З іншої довідки від 03.05.2022 №9919-03/10/105 Тернопільського обласного центру з гідрометеорології (Тернопільський ЦГМ) про погодні умови що спостерігалися 12.12.2020 та 13.12.2020 за даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції другого розряду (М-ІІ) Кременець, вбачається максимальний порив вітру 12.12.2020 становив 11 м/с, 13.12.2020 - 7 м/с. Атмосферні явища погоди 12.12.20-13.12.20: серпанок, ожеледиця, мряка, дощ зливовий (а.с.3, том ІІ).

Листом від 07.04.2021 №98 Національний природний парк «Кременецькі гори» звернувся до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України про затвердження лімітів на використання природних ресурсів в межах Парку на 2021 рік з долученим переліком необхідного пакету документів(а.с.54).

Листом від 17.06.2021 № 25/7-11/12723-21 Міністерство захисту та природних ресурсів України надіслав Парку затверджені ліміти на використання природних ресурсів у межах Національного природного парку «Кременецькі гори» на 2021 рік. Зокрема, згідно Ліміту №117/2021 затверджено використання природного ресурсу: деревина/ інша господарська рубка ( ліквідація аварійної ситуації, розчистка ЛЕП) у кварталі 47 виділ 17 площа 0,1 га в обсязі 2м3 та деревина/інша господарська рубка(ліквідація аварійної ситуації, прибирання небезпечних дерев) в кварталі 41 виділ 7 площа 0,7 га в обсязі 64 м3 (а.с.169-170).

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного суду вважає, що суд першої інстанції, з врахуванням положень ст.1166 ЦК України та ретельної оцінки в сукупності і взаємозв`язку документальних доказів та обставин справи, за принципом вірогідності доказів, прийшов до вірного висновку про відсутність в діях відповідача протиправної поведінки, оскільки проведення іншої господарської рубки в кварталі 41 виділ 7 та в кварталі 47 виділ 17 на території Маслятинського природоохоронного НДВ здійснювалось на усунення та запобігання наслідків аварійних ситуацій та недопущення загрози життю та здоров`ю населення, в зв`язку з чим відсутні підстави для відшкодування шкоди.

Як вірно зауважено судом першої інстанції, що при цьому ним взято до уваги, що відповідач водночас подав заяву на отримання лімітів і йому затверджено ліміт на використання природних ресурсів на 2021 рік з включенням обсягів використаної іншої господарської рубки деревини на ліквідацію аварійних ситуацій, розчистка ЛЕП, прибирання небезпечних дерев в кв.47 вид.17, кв.41 вид.7 на території Маслятинського ПНДВ.

Таким чином, здійснення інших господарських рубок деревини на цій території проведено на підставі і в межах затвердженого ліміту центрального органу виконавчої влади, що здійснює державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища (Міндовкілля).

Також судом обґрунтовано враховано, що Постановою КМУ від 09.12.2020 №1236 було введено карантин та запроваджено обмежувальні протиепідемічні заходи з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби Ковід-19, що вплинуло на своєчасне вирішення в установленому порядку питання з отримання лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів.

Колегія суддів відхиляє доводи прокурора, що наявність вини відповідача підтверджується чинним актом перевірки, приписом, протоколом про адміністративне правопорушення, постановою райсуду, оскільки за приписами ч.2 ст.1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоду, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

При цьому, враховуючи, що в самому Акті перевірки відображено, що в кв.41 вид.7 площа 0,1га та в кв.47 вид.7 площа 0,1га здійснювалась інша господарська рубка -ліквідація аварійної ситуації та розчистка ЛЕП, і позивачем під час розгляду справи не спростовано відсутність обставини виникнення аварійних ситуацій 13.12.2020 та 05.02.2021 на цій території, як і не доведено, що така рубка була надмірною, чи кількість зрубаних дерев є більшою від необхідної для ліквідації аварійної ситуації на дорогах та лініях електропередач, тобто цей Акт не є беззаперечним доказом, що шкоду завдано винною протиправною поведінкою відповідача.

Що стосується припису, апеляційний суд звертає увагу, що за ст.7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877 (Закон №877), припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Суть припису - виключно обов`язкова вимога щодо усунення конкретних порушень вимог законодавства.

Як вбачається зі змісту виданого Інспекцією припису №1/1-1-11-1963 від 17.05.2021 року інспектор сформував обов`язкові вимоги на усунення порушень вимог законодавства, з терміном виконання припису до 13.08.2021 року, постійно, на виконання якого, відповідач листами №157 від 15.06.2021 та №217 від 13.08.2021 повідомив Інспекцію про його виконання, в тому числі, про спеціальне використання природних ресурсів на підставі отриманого ліміту №117/2021 від 17.06.2021 та подано документи на отримання дозволу в управління екології та природних ресурсів Тернопільської обласної державної держадміністрації.

З постанови Кременецького районного суду Тернопільської області від 03.06.2021 у справі № 601/1193/21 вбачається, що ним розглядались матеріали Державної екологічної інспекції в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду НПП «Кременецькі гори» Росіцького А.Я. на підставі протоколу про адміністративні правопорушення серії № 005240 від 13.05.2021 та закрито провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.91 КУпАП на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП за закінченням на момент розгляду справи строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Відповідно до ч.6 ст.75 ГПК України, обвинувальний вирок суду в кримінальному провадженні або постанова суду, якою особу притягнуто до адміністративної відповідальності у справі про адміністративне правопорушення, які набрали законної сили, є обов`язковими для господарського суду, що розглядає справу про правові наслідки дій чи бездіяльності особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанова суду, лише в питанні, чи мали місце ці дії (бездіяльність) та чи вчинені вони цією особою.

Таким чином, оскільки наведеною постановою Кременецького районного суду від 03.06.2021 року особу ОСОБА_2 не притягнуто до адміністративної відповідальності у справі про адміністративне правопорушення, тому постанова суду не є обов`язковою для господарського суду в даній справі в питанні чи мали місце дії з порушення НПП «Кременецькі гори» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього середовища, які стали підставою заявленого прокурором позову з відшкодування майнової шкоди в даній справі.

Тому, неспроможними є доводи скаржника в тому, що закриття адміністративного провадження за ст. 124 КУпАП у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 Кодексу, не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини особи.

Апеляційний суд зазначає, що при вирішенні господарського спору суд з`ясовує та встановлює фактичні обставини на загальних підставах, шляхом дослідження та оцінки судом належних та допустимих доказів у конкретній справі в їх сукупності та взаємозв`язку.

Суд першої інстанції належно дослідив наведені позивачем в якості доказів Акт перевірки, припис, протокол про адміністративне правопорушення, постанову райсуду та надав їм об`єктивну оцінку, оскільки цими доказами не підтверджується що шкоду завдано винною протиправною поведінкою відповідача.

Також апеляційний суд відхиляє доводи скаржника в тому, що Лист Кременецького РЕМ ВАТ «Тернопільобленерго» від 18.12.2020 №259 та довідки Тернопільського ЦГМ від 03.05.2022 №9919-03/10/105 та від 16.02.2022 №9919-03/10/48, лист Служби автодоріг в Тернопільській обл. від 12.02.2021 №11-19/241 не є належними і допустимими доказами на підтвердження наявності аварійної ситуації.

Як вже наводилось вище, листом від 18.12.2020 №259 ВАТ «Кременецький район електромереж» підтверджується, що 13.12.2020 внаслідок складних погодніх умов (сильне обледеніння дерев) на ЛЕП-10 кВ Ф36 від ПС-35/10 "Кременець" впали дерева, в зв`язку з чим просить провести порізку цих та інших дерев, що можуть загрожувати падінню на ЛЕП-10 кВ та спричинити недовідпуск електроенергії та аварійну ситуацію.

Листом від 12.02.2021 №11-19/241 Служби автомобільних доріг у Тернопільській області підтверджується що на проїжджу частину автомобільної дороги загального користування державного значення М-19 Доманове-Ковель-Чернівці-Тереблече, яка суміжна з НПП « Кременецькі Гори» під час сильних вітрів ламаються і падають дерева висотою біля 20,0 метрів, що знаходяться на території парку, в зв`язку з чим, для забезпечення безпеки дорожнього руху просить провести роботи з видалення вищезазначених дерев .

Довідкою від 16.02.2022 №9919-03/10/48 Тернопільського обласного центру з гідрометеорології (Тернопільський ЦГМ) підтверджуються погодні умови що спостерігалися 05.02.2021 та 13.12.2020 на території Кременецького району за даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції другого розряду (М-ІІ) Кременець, максимальна швидкість вітру 05.02.2021 становила 10 м/с, 13.12.2020 - 7 м/с.

Іншою довідкою від 03.05.2022 №9919-03/10/105 Тернопільського обласного центру з гідрометеорології (Тернопільський ЦГМ) підтверджуються погодні умови що спостерігалися 12.12.2020 та 13.12.2020 за даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції другого розряду (М-ІІ) Кременець, максимальний порив вітру 12.12.2020 року становив 11 м/с, 13.12.2020 року - 7 м/с. Атмосферні явища погоди 12.12.20 - 13.12.20 року: серпанок, ожеледиця, мряка, дощ зливовий.

Критична оцінка скаржником наведених доказів ґрунтується на голослівних вибіркових оціночних судженнях їх змісту, які не беруться до уваги як необґрунтовані.

Безпідставними є і наступні доводи скаржника в частині незастосування судом положень ст.1166 ЦК та ст.68 ЗУ « Про охорону навколишнього середовища», ст.64,65 ЗУ « Про природно-заповідний фонд», та неправильної оцінки доказів, оскільки саме в силу ст.1166 ЦК України суд прийшов до висновку про відсутність підстав для покладення відповідальності за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища через відсутність винної протиправної поведінки відповідача. Протилежного судами не встановлено.

Згідно з ч.1 ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст.79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були. Таку правову позицію виклав Касаційний господарський суд в складі Верховного Суду в постанові від 29.01.2021, у справі №922/51/20, яку підставно застосовано судом першої інстанції.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджувальної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тобто певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує(концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс ( правова позиція Великої Палати Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц).

Відповідно до ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, в сукупності викладеного, висновок суду першої інстанції про відсутність підстав для покладення на Національний природний парк «Кременецькі гори» відповідальності у вигляді відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного, внаслідок недоведеності його вини у заподіянні шкоди, є правильним, грунтується на вимогах чинного законодавства та відповідає фактичним обставинам справи.

Судова колегія зауважує, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.

Згідно з ст.276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Доводи апеляційної скарги не спростовують встановлені судом першої інстанції обставини справи та його правильні висновки, тому апеляційна скарга заступника керівника Тернопільської обласної прокуратури підлягає залишенню без задоволення, а рішення місцевого господарського суду - без змін.

Згідно вимог ст. 129 ГПК України, у разі відмови в задоволенні апеляційної скарги, витрати по сплаті судового збору за її подання, покладаються на скаржника.

Керуючись ст. ст. 129, 236, 269, 270, 275-276, 281-284 ГПК України, Західний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

апеляційну скаргу заступника керівника Тернопільської обласної прокуратури за № 12-385ВИХ-22 від 01.07.2022 (вх. № апеляційного суду 01-05/1533/22) залишити без задоволення.

Рішення господарського суду Тернопільської області від 06.06.2022 у справі № 921/140/22 залишити без змін.

Витрати по сплаті судового збору покласти на скаржника.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення в порядку, визначеному ст.ст.286-289 ГПК України.

Справу скерувати на адресу місцевого господарського суду.

Головуючий (суддя-доповідач) С.М. Бойко

Судді Т.Б. Бонк

Г.Г. Якімець