ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 жовтня 2022 р. м. Рівне Справа № 918/835/22

Господарський суд Рівненської області у складі судді Марач В.В., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом Фізичної особи - підприємця Романюк Світлани Олександрівни ( АДРЕСА_1 , ІН НОМЕР_1 )

до відповідача: Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Акордбанк" (04136, м. Київ, вул. Стеценко, буд. 6, )

про стягнення 5 081 308, 39 грн..

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа - підприємець Романюк Світлана Олександрівна звернулась в Господарський суд Рівненської області з позовом до Публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "Акордбанк" про стягнення 5 081 308, 39 грн..

Свої вимоги мотивує наступним. Фізичною особою - підприємцем Романюк Світланою Олександрівною у ПуАТ «Комерційний банк «Акордбанк» () були відкриті поточні рахунки у національній валюті - гривні за № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , № НОМЕР_4 , а також поточний рахунок у іноземній валюті - євро за № НОМЕР_2 , про що свідчить довідка відповідача від 03.09.2021 року №28-06/279. Зазначає, що розрахунково-касове обслуговування вказаних поточних рахунків проводиться у Відділенні №73 у м. Костопіль ПуАТ «Комерційний банк «Акордбанк» (м.Костопіль, Рівненська область) на підставі Договорів банківського рахунку №PRUO-160217/003-73 від 16.02.2017 року та №PRUO-100417/003-73 від 10.04.2017 року.

ФОП Романюк С.О. зазначає, що нею було виявлено, що з поточних рахунків № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , які були відкриті нею у ПуАт "Комерційний банк "Акордбанк", уповноваженими особами Відділення №73 у м.Костопіль ПуАТ "Комерційний банк "Акордбанк" невстановленим особам у період з 16.02.2017 по 03.11.2020 року з каси банку була видана готівка на загальну суму 3 375 293 грн.00 коп..

Позивач зазначає, що не підписувала та не надавала до Відділення №73 у м. Костопіль ПуАТ «Комерційний банк «Акордбанк» будь яких касових документів, грошових чеків, заяв на видачу/зняття готівки в національній валюті, не уповноважувала будь яких осіб для проведення касових операцій щодо зняття готівки.

Позивач вважає, що Відповідач, всупереч вимогам Договорів та ст.1073 ЦК України, не здійснив зарахування на поточні рахунки Позивача загальну суму 3 375 293 грн.00 коп., яка була незаконно знята та видана готівкою невстановленим особам 03.03.2017, 11.04.2017, 23.06.2017 року, а відтак на суму боргу Позивач нарахував Відповідачу 1 404 961,00 грн. інфляційних втрат, 304 053,79 грн. 3% річних.

Крім того, Позивачем заявлено суду клопотання про відстрочення сплати судового збору але не довше, ніж до ухвалення рішення у справі. При цьому, посилається на те, що ФОП Романюк С.О. на даний час не здійснює господарської діяльності та не отримує доходів.

Розглянувши матеріали позовної заяви Фізичної особи - підприємця Романюк Світлани Олександрівни та клопотання про відстрочення сплати судового збору, господарський суд прийшов до висновку, що клопотання про відстрочення сплати судового збору не підлягає задоволенню, а позовна заява підлягає залишенню без руху.

При цьому суд керувався наступним. Клопотання обґрунтоване тим, що Фізична особа-підприємець Романюк С.О. на даний час не здійснює господарської діяльності та не отримує доходів, а відтак позбавлена можливості сплатити судовий збір.

За приписами статті 7 Господарського процесуального кодексу України (далі по тексту ГПК України) правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин; рівності всіх фізичних осіб незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного і соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних або інших ознак; рівності фізичних та юридичних осіб незалежно від будь-яких ознак чи обставин. Статтею 8 Конституції України передбачено, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права. За змістом положень статті 55 Конституції України кожному гарантується захист прав і свобод у судовому порядку.

Елементом верховенства права є принцип правової визначеності, який, зокрема, передбачає, що закон, як і будь-який інший акт держави, повинен характеризуватися якістю, щоб виключити ризик свавілля. Принцип правової визначеності, на думку Європейського суду з прав людини, вимагає, щоб при остаточному вирішенні справи судами їх рішення не викликали сумнівів (пункт 61 рішення від 28 жовтня 1999 року у справі «Брумареску проти Румунії», заява № 28342/95). Якщо конфліктна практика розвивається в межах одного з найвищих судових органів країни, цей суд сам стає джерелом правової невизначеності, тим самим підриває принцип правової визначеності та послаблює довіру громадськості до судової системи (пункт 123 рішення від 29 листопада 2016 року у справі «Парафія греко-католицької церкви у м. Люпені проти Румунії», заява № 76943/11). Судові рішення повинні бути розумно передбачуваними (пункт 36 рішення від 22 листопада 1995 року у справі «С. В. проти Сполученого Королівства», заява № 20166/92).

Надана судам роль в ухваленні судових рішень якраз і полягає в розвіюванні тих сумнівів у тлумаченні, які існують. Оскільки завжди існуватиме потреба у з`ясуванні неоднозначних моментів і адаптації до обставин, які змінюються (пункт 65 рішення ЄСПЛ від 11 квітня 2013 року у справі «Вєренцов проти України», заява № 20372/11; пункт 93 рішення від 21 жовтня 2013 року у справі «Дель Ріо Прада проти Іспанії», заява № 42750/09). Так, правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Відповідно до частини першої та другої статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Статтею 129 Конституції України передбачено, що здійснюючи свої конституційні обов`язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом. Враховуючи положення ст.129 Конституції України, а також положення статті 5 Закону України "Про судовий збір", господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні в тому числі й у питанні відстрочення чи звільнення від сплати судового збору. Єдиною підставою для вчинення господарським судом дій, зазначених у статті 8 Закону, є врахування ним майнового стану сторін. Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі. При цьому оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, то самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням та відсутністю коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися підставою для звільнення від такої сплати.

Відтак, виходячи з наведених положень закону, суд може відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору в межах умов, передбачених законодавством, та з врахуванням майнового стану позивача, який останній повинен довести суду, надавши відповідні докази.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 17.05.2018 року у справі №904/9117/19, 917/1423/19 від 08.05.2020 року.

Фізична особа-підприємець Романюк С.О. посилаючись на тяжкий матеріальний стан, припинення господарської діяльності, відсутністю грошових коштів на час подання позовної заяви, як на підставу для відстрочення сплати судового збору, не подала належних доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі, а обмежилася лише посиланням на такі обставини.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку що клопотання Фізичної особи-підприємця Романюк С.О. про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви не підлягає задоволенню.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно зі ст. 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" з 01.01.2022 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2481,00 грн.

Позивач, з урахуванням позовних вимог, ст. 4 Закону України "Про судовий збір", повинен був сплатити судовий збір, як зі спору майнового характеру.

Відтак, Позивачу необхідно подати господарському суду у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали докази сплати судового збору у розмірі 76 219 грн. 62 коп..

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Суд звертає увагу Позивача, що за умовами ч. 3, 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст. 176 цього Кодексу. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Керуючись статтями 162, 164, 172, 174, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Фізичній особі - підприємцю Романюк Світлані Олександрівні ( АДРЕСА_1 , ІН НОМЕР_1 ) у відстроченні сплати судового збору при подачі позовної заяви.

2. Позовну заяву Фізичної особи - підприємця Романюк Світлани Олександрівни ( АДРЕСА_1 , ІН НОМЕР_1 ) залишити без руху.

3. Фізичній особі - підприємцю Романюк Світлані Олександрівні у 10-денний строк з дня отримання даної ухвали через відділ канцелярії та документального забезпечення Господарського суду Рівненської області подати докази сплати судового збору за подання позовної заяви у розмірі 76 219 грн. 62 коп..

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.

Суддя Марач В.В.