ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.10.2022 Справа № 914/1261/22

за позовом: Заступника керівника Львівської обласної прокуратури

до відповідача-1: Львівської міської ради, м. Львів

відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю Рубін-Автоспец, м. Львів

відповідача-3: Приватного підприємства Фірма Сомгіз, м. Львів

про визнання недійсними результатів проведення земельних торгів, визнання недійсним договору оренди землі, скасування державної реєстрації прав

Суддя Коссак С.М.

за участі секретаря Брошко І.

Представники:

Від позивача: Максимовська Софія Сергіївна прокурор;

Від відповідача-1: не з`явився;

Від відповідача-2: Семененко Юлія Едвардівна представник;

Від відповідача-3: Бойко Вікторія Володимирівна представник;

ВСТАНОВИВ:

На розгляд господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Заступника керівника Львівської обласної прокуратури до відповідача-1 Львівської міської ради, відповідача-2 Товариства з обмеженою відповідальністю Рубін-Автоспец, відповідача-3 Приватного підприємства Фірма Сомгіз, про визнання недійсними результати земельних торгів, оформлені протоколом № 39 від 11.01.2019 земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га, для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку; визнання недійсним договору оренди земельної ділянки № б/н від 11.01.2019 рок4у, укладений між Лисиничівською сільською радою Пустомитівського району Львівської області та Товариством з обмеженою відповідальністю Рубін-Автоспец щодо земельної ділянки площею 3 ,6677 га, кадастровий номер :01:001:0327; скасування державної реєстрації іншого речового права права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0327, площею3,6677 га, що здійснена державним реєстратором Солонківської сільської ради Пустомитівського району Львівської області на підставі договору оренди земельної ділянки №б/н від 11.01.2019, про що у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно вчинено запис: 29935252, припинивши інше речове право право оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га та просить судові витрати стягнути з відповідачів на користь Львівської обласної прокуратури.

Ухвалою господарського суду Львівської області від 20.06.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та розгляд підготовчого засідання призначено на 21.07.2022 року на 10год. 30хв.

Рух справи відображено в ухвалах суду.

26.07.2022 року від представника відповідача-3 - Приватного підприємства Фірма Сомгіз до суду надійшли заява за вх.№15787/22 про застосування строку позовної давності з доказами надіслання іншим учасникам справи та заперечення за вх.№15791/22.

Враховуючи вчинення усіх необхідних процесуальних дій у даній справі для виконання завдань підготовчого провадження, визначених ст.177 ГПК України та вирішення питань які підлягають з`ясуванню у порядку ст.182 ГПК України, суд прийшов до висновку про необхідність закриття підготовчого провадження та призначення розгляду справи по суті.

Прокурор в судове засідання 20.10.2022 з`явилася, позовні вимоги підтримала, просила задовольнити їх в повному обсязі.

Представниця відповідача-1 в судове засідання 20.10.2022 нез`явилася, просила позов задовольнити повністю (відзив №15011/22).

Представниці відповідача-2 та відповідача-3 в судове засідання 20.10.2022 з`явилися, проти позовних вимог заперечили, просили відмовити в їх задоволенні повністю.

У судовому засіданні 20.10.2022 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Правова позиція учасників справи.

Аргументи прокурора.

Як зазначає прокурор, 11.01.2019 відбулися земельні торги у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки кадастровий:01:001:0327, площею3,6677 га, що здійснена державним реєстратором Солонківської сільської ради Пустомитівського району Львівської області. Згідно Протоколу №39 від 11.01.2019 переможцем земельних торгів з продажу права оренди земельної ділянки визначено ТОВ «Рубін-Автоспец».

За результатами земельних торгів, 11.01.2019 між Лисиничівською сільською радою та ТОВ «Рубін-Автоспец» укладено Договір оренди земельної ділянки строком на 10 років. 15.01.2019 товариство зареєструвало право оренди за Договором в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за номером запису 29935252.

Згідно з п. 5 Договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладення Договору становить 4 043,88 грн. При цьому, за оренду земельної ділянки орендар сплачує орендну плату у грошовій формі. Розмір річної орендної плати визначається за результатами земельних торгів (протокол №39 від 11.01.2019) і становить 108 014,82 грн. в рік та сплачується на поточний рахунок до місцевого бюджету Лисиничівської сільської ради Пустомитівського району Львівської людасті.

На думку прокурора, земельні торги з продажу права оренди спірної земельної ділянки проведено всупереч вимогам ст. 136 ЗК України за відсутності діючої технічної документації з нормативної грошової оцінки зазначеної земельної ділянки, а також без отримання витягу з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки.

Просить визнати недійсними результати земельних торгів, оформлені протоколом № 39 від 11.01.2019 земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га, для будівництва і обслуговування багатоквартирного житлового будинку; визнання недійсним договору оренди земельної ділянки № б/н від 11.01.2019 року, укладений між Лисиничівською сільською радою Пустомитівського району Львівської області та Товариством з обмеженою відповідальністю Рубін-Автоспец щодо земельної ділянки площею 3 ,6677 га, кадастровий номер :01:001:0327; скасування державної реєстрації іншого речового права права оренди земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:0327, площею3,6677 га, що здійснена державним реєстратором Солонківської сільської ради Пустомитівського району Львівської області на підставі договору оренди земельної ділянки №б/н від 11.01.2019, про що у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно вчинено запис: 29935252, припинивши інше речове право право оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га.

Аргументи Львівської міської ради.

В письмових поясненнях міська рада позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Зазначає, що згідно ч. 1 ст. 13 Закону України «Про оцінку землі» нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної та комунальної власності. Однак, в п. 5 Договору оренди сторони замість нормативної грошової оцінки земельної ділянки вказали стартовий розмір річної орендної плати за земельну ділянку, що становить 5 відсотків від середньої нормативної грошової оцінки площі ріллі по Львівській області. Враховуючи це, у протоколі земельних торгів №39 від 11.01.2019 та Договорі оренди від 11.01.2019 сторони фактично зафіксували факт відсутності нормативної грошової оцінки земельної ділянки.

З 29.11.2020 повноваження Лисиничівської сільської ради закінчилися, а її правонаступником стала Львівська міська рада. Ухвалою міської ради №6 від 29.12.2020 «Про функціонування Львівської міської територіальної громади» міську раду визначено правонаступником прав та обов`язків місцевих рад, які приєднуються до Львівської територіальної громади. Ухвалою Львівської міської ради №7 від 29.12.2020 Лисиничівську сільську раду припинено шляхом приєднання до Львівської міської ради.

Ухвалою Львівської міської ради №1572 від 04.11.2021 «Про прийняття у комунальну власність та реєстрацію за Львівською міською радою права комунальної власності на об`єкти нерухомого майна територіальної громади Лисиничівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, що увійшла до складу Львівської міської територіальної громади» ухвалено зареєструвати Львівській міській територіальній громаді право комунальної власності на земельну ділянку кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га.

Аргументи ТОВ «Рубін-Автоспец».

У відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях (вх.№18968/22) представник відповідача-2 повністю заперечує проти задоволення позовних вимог з таких підстав.

Стартовий розмір орендної плати було визначено організатором земельних торгів у максимально можливому розмірі, що передбачений п.п. 288.5.1 п. 288.5 ст. 288 ПК України (в редакції чинній на час виникнення спірних відносин) для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, і цей розмір розрахований на основі найдорожчої категорії земель ріллі. Відтак, прокурором не доведено заподіяння шкоди інтересам держави, а також не надано доказів на підтвердження того, що розмір стартової орендної плати міг бути вищим.

Діями ТОВ «Рубін-Автоспец» не було оспорено чи порушено жодного права чи інтересу держави та/або будь-яких інших осіб. Так, ТОВ «Рубін-Автоспец» виконало покладені на нього обов`язки, як учасника земельних торгів, вчасно та належним чином подало всі передбачені законом документи для реєстрації, сплативши гарантійний та реєстраційний внесок і стало переможцем земельних торгів, оскільки запропонувало найбільшу ціну за лот. Підприємство на момент проведення земельних торгів не знало і не могло знати, що під час підготовки лоту до аукціону не було проведено нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки та не було отримано відповідний витяг. Європейський Суд з прав людини в рішенні у справі «Рисовський проти України» (заява №29979/04) вказав, що ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися коштом осіб, яких вони стосуються. Потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу. Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків.

Також ТОВ «Рубін-Автоспец» подано заяву про застосування строку позовної давності, мотивуючи її тим, що оскільки існує орган місцевого самоврядування, який вправі в спірних правовідносинах захищати права та законні інтереси відповідної територіальної громади (в даному випадку Львівська міська рада), відтак строки позовної давності за вимогами, які заявлені в цьому позові розпочали свій перебіг для прокурора так само, як і для цього органу з 11.01.2019 та спливли 11.01.2022.

Просить відмовити в задоволені позову.

Аргументи ПП «Фірма «Сомгіз».

У відзиві на позовну заяву та письмових поясненнях представниця відповідача-3 повністю заперечує проти задоволення позовних вимог з таких підстав:

Підприємством не було допущено жодних порушень при проведенні земельних торгів, оскільки проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки та визначення стартової ціни та інших умов продажу лоту на торгах відносилося до виключної компетенції організатора торгів - Лисиничівської сільської ради. Довідка Головного управління Держгеокадастру у Львівській області №18-13-029-1360/113-18 від 29.11.2018 про те, що грошова оцінка ріллі по Львівській області станом на 01.10.2018 становить 22049,66 грн/га, відповідно до постанови ВПВС від 09.11.2021 у справі №905/1680/20 може бути належним доказом на обгрунтування її нормативної грошової оцінки.

Обраний прокурором спосіб захисту про визнання недійсним результатів земельних торгів, оформлених Протоколом №39 від 11.01.2019 є неналежним та неефективним способом згідно правової позиції ВПВС викладеної в постанові від 15.09.2022 у справі №910/12525/20.

Також, ПП «Фірма «Сомгіз» подано заяву про застосування строків позовної давності з підстав, які є аналогічними тим, що в заяві ТОВ «Рубін-Автоспец».

У задоволені позову просить відмовити.

Обставини, встановлені судом

Рішенням Лисиничівської сільської ради №26-656 від 30.03.2018 надано дозвіл на складання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки орієнтовною площею 1,31 га. в урочищі «Свинна-2» в с. Лисиничі Пустомитівського району Львівської області для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку для передачі в оренду шляхом проведення земельних торгів у формі аукціону (пункт 2 Рішення).

Рішенням Лисиничівської сільської ради №32-837 від 05.10.2018 вирішено, зокрема:

- затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га, код 02.03 згідно Класифікації видів цільового призначення земель, затвердженої наказом Держкомзему України №548 від 23.07.2010) та здійснити реєстрацію речового права та вказану земельну ділянку (пункти 1, 2);

- включити до переліку земельних ділянок для продажу права оренди на них на земельних торгах у формі аукціону та продати право оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га; категорія земель землі житлової та громадської забудови; КВЦПЗ 02.03; цільове призначення для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку на землях житлової та громадської забудови; вид використання земельної ділянки для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку, яка розташована в селі Лисиничі (в межах населеного пункту) Лисиничівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області на земельних торгах у формі аукціону (пункти 3, 4);

- затвердити стартовий розмір річної орендної плати за земельну ділянку у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки та встановити термін оренди 10 років (пункти 5, 6);

- встановити значення кроку земельних торгів у формі аукціону у розмірі 0,5% від стартового розміру річної орендної плати за користування земельною ділянкою (пункт 7);

- торги провести в порядку визначеному статтями 137-139 ЗК України. Дату та час проведення земельних торгів у формі аукціону визначити Виконавцю земельних торгів у межах термінів, визначених ст. 137 ЗУ України з урахуванням робочого часу сільської ради (пункти 8, 11).

18.10.2018 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно зареєстроване право власності Лисиничівської сільської ради на земельну ділянку кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га, що підтверджується Витягом №146051840 від 23.10.2018.

30.11.2018 між Лисиничівською сільською радою та ПП «Фірма «Сомгіз» укладено Договір №301118/03-О на організацію та проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди терміном на 10 років земельної ділянки несільськогосподарського призначення кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га, яка розташована в селі Лисиничі (в межах населеного пункту).

Згідно п. 1.2 Договору №301118/04-О сторони погодили, що відповідно до ч.6 ст.137 Земельного кодексу України земельні торги провести не раніше 30 днів та не пізніше 90 днів після оприлюднення офіційної інформації про проведення торгів. Земельні торги провести за адресою: Львівська обл., Пустомитівський р-н., с. Лисиничі, вул. Шевченка, 48 (сесійний зал Лисиничівської сільської ради).

11.01.2019 відбулися земельні торги у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки ділянку кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га (номер лоту 29432), що підтверджується Протоколом №39 від 11.01.2019.

Згідно вказаного протоколу, у торгах брали участь три учасники і переможцем торгів став учасник №1 ТОВ «Рубін-Автоспец», котрий запропонував найвищу ціну.

За результатами проведених земельних торгів між Лисиничівською сільською радою та ТОВ «Рубін-Автоспец» укладено Договір оренди від 11.01.2019 земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 строком на 10 років.

В п. 5 Договору оренди зазначено, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки на дату укладення Договору становить 4 043,88 грн.

За оренду земельної ділянки орендар сплачує орендну плату у грошовій формі, у національній валюті України. Розмір річної орендної плати визначається за результатами торгів і становить 108 014,82 грн. в рік та сплачується на поточний рахунок місцевого бюджету Лисиничівської сільської ради (п. 9 Договору оренди).

Відповідно до п. 12 Договору оренди орендна плата за наступні роки оренди земельної ділянки перераховується орендарем щомісячно в розмірі 1/12 річної орендної плати з урахуванням коефіцієнту індексації у такі строки: 30 календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця відповідно до Податкового кодексу України.

За Актом приймання-передачі від 11.01.2019 земельну ділянку кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 передано у фактичне користування відповідачу-2.

15.01.2019 відповідач-2 зареєстрував своє право оренди на вказану ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується Інформаційною довідкою №301984791 від 02.06.2022.

Ухвалою Львівської міської ради №6 від 29.12.2020 «Про функціонування Львівської міської територіальної громади» Львівську міську раду визначено правонаступником прав та обов`язків місцевих рад, які приєднуються до Львівської територіальної громади.

Ухвалою Львівської міської ради №7 від 29.12.2020 «Про припинення місцевих рад шляхом приєднання до Львівської міської ради» Лисиничівську сільську раду припинено шляхом приєднання до Львівської міської ради.

Крім цього, ухвалою Львівської міської ради №1572 від 04.11.2021 «Про прийняття у комунальну власність та реєстрацію за Львівською міською радою права комунальної власності на об`єкти нерухомого майна територіальної громади Лисиничівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, що увійшла до складу Львівської міської територіальної громади» ухвалено зареєструвати Львівській міській територіальній громаді в особі Львівської міської ради право комунальної власності на ряд об`єктів нерухомого майна, в тому числі на земельну ділянку кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га.

07.12.2021 право власності Львівської міської ради на спірну земельну ділянку зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, що підтверджується Інформаційною довідкою №301984791 від 02.06.2022.

Мотиви суду та норми права.

Предметом доказування у справі є встановлення факту порушення інтересів держави та відсутність уповноваженого органу держави на звернення до суду, а відтак можливість прокуратури бути позивачем, дотримання строку позовної давності звернення до суду, встановлення факту порушення інтересів держави з організації і проведення земельних торгів та недійсності договору оренди земельної ділянки, укладеного з переможцем земельних торгів.

Розпорядженням Кабінету Міністрів України №718-р від 12.06.2020 на виконання п. 7-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» було визначено адміністративні центри та затверджено території територіальних громад Львівської області згідно з додатком. Додатком до вказаного Розпорядження передбачено утворення Львівської територіальної громади до складу якої увійшли території Львівської, Брюховицької, Винниківської, Грибовицької, Грядівської, Дублянської, Зашківської, Лисиничівської, Малехівської, Рудненської, Рясне-Руської територіальних громад. Адміністративним центром новоствореної територіальної громади визначено місто Львів.

Як зазначено в п. 6-1 розділу V «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (в редакції Закону України №1009-ІХ від 17.11.2020) до прийняття закону про адміністративно-територіальний устрій України закінчення повноважень сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів, а також реорганізація сільських, селищних, міських рад, їхніх виконавчих органів як юридичних осіб у зв`язку із змінами в адміністративно-територіальному устрої України здійснюються, зокрема, з урахуванням таких положень:- у день набуття повноважень сільською, селищною, міською радою, обраною територіальною громадою, територія якої затверджена Кабінетом Міністрів України (далі - сформована територіальна громада), припиняються повноваження сільських, селищних, міських рад, сільських, селищних, міських голів, обраних територіальними громадами, територія яких включена до території сформованої територіальної громади (далі - розформовані територіальні громади);- сформована територіальна громада є правонаступником усього майна, прав та обов`язків розформованої територіальної громади.

Отже, Львівська міська рада є правонаступником Лисиничівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області.

Щодо звернення прокурора до суду

Згідно зі статтею 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює: підтримання публічного обвинувачення в суді; організацію і процесуальне керівництво досудовим розслідуванням, вирішення відповідно до закону інших питань під час кримінального провадження, нагляд за негласними та іншими слідчими і розшуковими діями органів правопорядку; представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом (частина перша); організація та порядок діяльності прокуратури визначаються законом (частина друга).

Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування. Наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень.

Конституційний Суд України у мотивувальній частині рішення суду від 5 червня 2019 року №4-р(ІІ)/2019 справа №3-234/2018(3058/18) зазначив, що стосовно повноваження прокуратури щодо представництва інтересів держави в суді в Основному Законі України міститься застереження "у виключних випадках і в порядку, що визначені законом". Про такі випадки йдеться, зокрема, у частині третій статті 23 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідно до ч.3 ст.23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Обгрунтовуючи звернення до суду в інтересах держави саме як позивача, прокурор покликається на те, що в цьому спорі відсутній орган, який мав би здійснювати захист порушених інтересів держави. Зокрема, Державний орган виконавчої влади, який здійснює контроль у сфері земельних відносин - Держгеокадастр не наділений правом на звернення до суду з позовом про визнання недійсними результатів проведення земельних торгів, визнання недійсним договору оренди землі та скасування державної реєстрації прав, оскільки спірна земельна ділянка не є землею сільськогосподарського призначення та не належить до агропромислового комплексу.

Водночас, як зазначає прокурор, в межах відносин з розпорядження землями територіальної громади та надання в користування спірної земельної ділянки Лисиничівська сільська рада порушила делеговані їй права щодо розпорядження цією ділянкою, відтак орган місцевого самоврядування (Львівська міська рада як правонаступник) є одним із співвідповідачів у справі.

З цього приводу суд наголошує на тому, що за змістом ч. 4 ст. 122 ЗК України та п. г) ч. 1 ст. 15-1 ЗК України до повноважень Держгеокадастру віднесено функції розпорядника земельних ділянок сільськогосподарського призначення державної власності, а також державного нагляду (контролю) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності.

Порядок здійснення державного контролю за використанням та охороною земель встановлюється законом (ч. 2 ст. 188 ЗК України).

Згідно ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» охорона земель - це система правових, організаційних, економічних, технологічних та інших заходів, спрямованих на раціональне використання земель, запобігання необґрунтованому вилученню земель сільськогосподарського призначення для несільськогосподарських потреб, захист від шкідливого антропогенного впливу, відтворення і підвищення родючості ґрунтів, підвищення продуктивності земель лісового фонду, забезпечення особливого режиму використання земель природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення.

Як вбачається з матеріалів, даний позов подано прокурором не в межах заходів, які належать до державного контролю за використанням та охороною земель, передбачених в ст. 1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель», а в межах спору про право користування земельною ділянкою комунальної власності несільськогосподарського призначення.

Відтак, органи Держгеокадастру згідно ч. 4 ст. 122 та ст. 15-1 ЗК України не є уповноважені державою здійснювати захист її інтересів в даному спорі.

В силу вимог ч. 1 ст. 122 та п. а) ч. 1 ст. 12 ЗК України до повноважень сільських, селищних, міських рад у галузі земельних відносин належить розпорядження землями комунальної власності, територіальних громад для всіх потреб.

А тому, саме Львівська міська рада є уповноваженим органом для здійснення захисту держави в межах спору про право користування земельною ділянкою комунальної власності несільськогосподарського призначення.

Однак, враховуючи те, що позов подано для усунення помилки, допущеної, на думку прокурора, в тому числі самим органом місцевого самоврядування (Лисиничівською сільською радою) при наданні земельної ділянки в оренду, тобто при здійсненні її власних функцій у земельних відносинах, прокурор правильно вказав, що Львівська міська рада, як правонаступник Лисиничівської сільської ради, у даній справі має бути відповідачем. Водночас інший орган, який відповідно до чинного законодавства здійснює функції з розпорядження землями територіальної громади, відсутній.

Суд доходить висновку, що прокурор вправі подавати позов в інтересах держави та виступати самостійним позивачем у справі. Аналогічної позиції притримується ВПВС в постанові від 20.07.2022 у справі №910/5201/19.

В своїх запереченнях на заяву про застосування строку позовної давності (вх.№16469/22) та озвучених в судовому засіданні, прокурор конкретизував позовні вимоги і зазначив, що у вчиненні порушення правил проведення земельних торгів винні Лисиничівська сільська рада (правонаступник Львівська міська рада), ПП «Фірма «Сомгіз» та ТОВ «Рубін-Автоспец». Інші позовні вимоги пред`явлені до Львівської міської ради та ТОВ «Рубін-Автоспец».

Відповідно до ч. 2 ст. 124 ЗК України (в редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами земельних торгів, крім випадків, встановлених частиною другою, третьою статті 134 цього Кодексу.

За змістом частин 22, 23 ст. 137 ЗК України оголошення про завершення земельних торгів здійснюється після підписання протоколу торгів, у якому зазначаються, зокрема, номер лота, стартова ціна та ціна продажу лота, відомості про переможця, номери рахунків, на які переможець повинен внести кошти за придбаний лот.

Земельні торги за лотом вважаються такими, що відбулися, після укладення договору купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки (ч. 1 ст. 138 ЗК України).

Порядок проведення земельних торгів врегульовано Главою 21 ЗК України.

Згідно загальних правил, встановлених ч.1 ст.134 ЗК України земельні ділянки державної чи комунальної власності продаються або передаються в користування (оренду, суперфіцій, емфітевзис) окремими лотами на конкурентних засадах (на земельних торгах).

Відповідно до ч.2 ст.125 ЗК України земельні торги проводяться у формі електронного аукціону в режимі реального часу в мережі Інтернет, за результатами проведення якого укладається договір купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки з переможцем земельних торгів, який запропонував найвищу ціну за земельну ділянку, що продається, або найвищу ціну за придбання прав емфітевзису, суперфіцію, або найвищий розмір орендної плати, зафіксовані під час проведення земельних торгів (далі - цінова пропозиція).

Організатором земельних торгів є, зокрема, у разі продажу земельної ділянки - власник земельної ділянки, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, що здійснює реалізацію права державної чи комунальної власності на земельні ділянки відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.

Відповідно до ч.11 цієї ж статті мови, оголошені перед проведенням земельних торгів, не підлягають зміні під час укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки, прав суперфіцію, емфітевзису, договорів оренди землі, суперфіцію, емфітевзису.

Судом встановлено, що 30.11.2018 між Лисиничівською сільською радою (організатор торгів) та ПП «Фірма «Сомгіз»(виконавець земельних торгів) укладено Договір №301118/03-О на організацію та проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди терміном на 10 років земельної ділянки несільськогосподарського призначення кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га, яка розташована в селі Лисиничі (в межах населеного пункту).

Відповідно до ч. 1 ст. 136 ЗК України підготовку лотів до проведення земельних торгів забезпечує організатор земельних торгів. Підготовка лотів до проведення земельних торгів включає, зокрема, встановлення стартового розміру річної орендної плати, який щодо земель державної та комунальної власності не може бути меншим, ніж розмір орендної плати, визначений Податковим кодексом України.

Згідно з положеннями підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою за розмір земельного податку:

- для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки;

- для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено, - у розмірі не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Автономній Республіці Крим або по області.

Як вбачається з матеріалів справи стартовий розмір річної орендної плати щодо земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га. було встановлено, виходячи з розміру земельного податку для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких не проведено. Зокрема величину річної орендної плати встановлено в розмірі 5 відсотків нормативної грошової оцінки одиниці площі ріллі по Львівській області, яка станом на 01.10.2018 становила 22049,66 грн/га, що підтверджується листом Пустомитівського відділу Головного управління Держгеокадастру №18-13-0.29-1360/113-18 від 29.11.2018.

Відтак, враховуючи фактичні обставини даної справи (відсутність проведеної нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки) суд зазначає, що встановлений стартовий розмір орендної плати за неї, а також кінцевий розмір, який зазначено в Договорі оренди від 11.01.2019 було визначено правильно та у відповідності до вимог абзацу 2 підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України, а також вимог статей 137, 138 ЗК України.

Однак, матеріалами даної справи підтверджується та обставина, що нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки на момент проведення земельних торгів та укладення договору оренди землі здійснено не було.

Згідно з підпунктом 14.1.136 пункту 14.1 статті 14 ПК України орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності - обов`язковий платіж, що його орендар вносить орендодавцю за користування земельною ділянкою.

Відповідно до підпункту 14.1.147 пункту 14.1 статті 14 ПК України плата за землю - це загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку й орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності.

Отже, орендна плата за користування землею комунальної власності за своїм правовим статусом є обов`язковим платежем, який орендар вносить орендодавцю, а також це і загальнодержавний податок, який справляється у формі земельного податку. Подвійний статус орендної плати зумовлює ту обставину, що при визначенні її розміру, окрім норм цивільного, земельного законодавства та Закону України «Про оренду землі» необхідно враховувати і вимоги Податкового кодексу України.

Пунктом 271.1 статті 271 ПК України визначено, що базою оподаткування плати за землю є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом XII Податкового кодексу України, а у разі якщо нормативну грошову оцінку не проведено - площа земельних ділянок.

Для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок. Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин здійснює управління у сфері оцінки земель та земельних ділянок (п. 289.1 ст. 289 ПК України).

Статтею 1 Закону України «Про оцінку земель» (в редакції чинній на момент виникнення спірних відносин) передбачалося, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок це капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок обов`язково проводиться, зокрема, у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності (ч. 1 ст. 13 Закону України «Про оцінку земель»).

Підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування (ч. 1 ст. 15 Закону України «Про оцінку земель»).

Згідно ч. 2 ст. 20 Закону України «Про оцінку земель» дані про нормативну грошову оцінку окремої земельної ділянки оформляються як витяг з технічної документації з нормативної грошової оцінки земель.

Зміст положень ч. 4 ст. 136 ЗК України свідчить, що необхідним елементом процедури проведення земельних торгів з продажу права оренди земельних ділянок державної чи комунальної власності ще на етапі підготовки лоту до цих торгів є отримання витягу про нормативну грошову оцінку земельної ділянки, право оренди котрої виставляється на торги.

Таким чином, з наведених вище положень, чинних на час проведення оскаржуваних земельних торгів та укладення договору оренди землі, вбачається, що законодавство України встановлювало обов`язок здійснювати нормативну грошову оцінку земельних ділянок державної або комунальної власності, право оренди на котрі продавалося на земельних торгах. Це зумовлено тим, що вказана оцінка є основною для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а також необхідною умовою, що б зазначена в договорі орендна плата відповідала актам цивільного законодавства України. Крім цього, отримання витягу про нормативну грошову оцінку земельної ділянки державної чи комунальної власності є необхідною умовою процедури проведення земельних торгів з реалізації права оренди на неї.

Суд погоджується з доводами прокурора про необхідність проведення нормативної грошової оцінки земельної ділянки право оренди якої виставляється на торги і, відповідно, визначення стартового розміру орендної плати, виходячи з розміру земельного податку для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено.

Матеріалами даної справи підтверджується та обставина, що нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки на момент проведення земельних торгів та укладення договору оренди землі здійснено не було. Листами №10-13-0.10-698/2-22 від 16.02.2022 та №10-13-0.10-1162/2-22 від 04.05.2022 Головне управління Держгеокадастру у Львівській області повідомило, що протягом 2018 та 2019 років витяги з технічної документації з нормативної грошової оцінки на земельну ділянку з кадастровим номером :01:001:0327не видавалися. Станом на 15.02.2022 технічна документація з нормативної грошової оцінки земель с. Лисиничі не передавалася.

При цьому суд відхиляє аргументи позивача та враховує доводи відповідача-3 про те, що відповідальність за правильність підготовки та проведення торгів, підготовку лота до проведення земельних торгів покладається на організатора земельних торгів Лисиничівську сільську раду та доводи відповідача -2 про відсутність у ЗК України обов`язку учасника земельних торгів ознайомлюватися повністю чи частково з поданою документацією, інформацією лота та оцінювати її на відповідність вимогам чинного законодавства.

Так, матеріали справи містять рішення Лисиничівської сільської ради №33-870 від 09.11.2018 в п. 5 якого вказано, що стартовий розмір річної орендної плати за земельну ділянку встановлюється у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки. При цьому, у даному рішенні не вказано, що це нормативно-грошова оцінка одиниці площі ріллі по Львівській області.

Відсутність серед документації на лот витягу про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки не свідчить про обізнаність ТОВ «Рубін-Автоспец» щодо її непроведення, а також не свідчить про недобросовісність поведінки вказаного підприємства під час земельних торгів та при укладенні оскаржуваного договору. Зокрема, як положення п. 5 Рішення Лисиничівської сільської ради №32-837 від 09.11.2018 про встановлення стартового розміру орендної плати, виходячи з нормативної грошової оцінки земельної ділянки і відсутність жодних застережень в цьому рішенні та оголошенні про непроведення такої оцінки, так і передбачена ч. 5 ст. 12 ЦК України презумпція добросовісності та розумності поведінки Лисиничівської сільської ради в частині дотримання нею встановлених вимог законодавства передавати в оренду земельну ділянку комунальної власності нормативну грошову оцінку котрої проведено, надавали ТОВ «Рубін-Автоспец» всі підстави добросовісно вважати, що нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки на момент проведення торгів здійснена.

Діяльність ПП «Фірма «Сомгіз» як виконавця проведення земельних торгів регулюється положеннями Глави 21 ЗК України «Продаж земельних ділянок або прав на них на конкурентних засадах», а також умовами укладеного із Лисиничівською сільською радою Договору на організацію та проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки №301118/03-О від 30.11.2018.

Зокрема, за змістом частин 1 3 ст. 137 ЗК України організатор земельних торгів не пізніше десяти робочих днів після підписання договору про проведення торгів передає, а виконавець земельних торгів приймає документи та матеріали на лот, зазначені у ч. 4 ст. 136 ЗК України. Документація щодо кожного лота оформляється виконавцем земельних торгів в окрему справу і після закінчення торгів передається покупцеві. Із зазначених документації та матеріалів виконавець земельних торгів формує інформаційну картку на лот. Виконавець земельних торгів після отримання документів та матеріалів на лот забезпечує опублікування на офіційному веб-сайті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, а також, за бажанням організатора земельних торгів, у друкованих засобах масової інформації оголошення про проведення земельних торгів.

Враховуючи наведене вище, суд доходить висновку, що при проведенні спірних земельних торгів їх виконавцем ПП «Фірма «Сомгіз» не порушено вимог земельного законодавства України.

Згідно ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Станом на момент укладення Договору оренди від 11.01.2019 положеннями ст. 15 Закону України «Про оренду землі» передбачалося, що істотними умовами договору оренди землі є об`єкт оренди (кадастровий номер, місце розташування та розмір земельної ділянки); строк дії договору оренди; орендна плата із визначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

За змістом ст. 21 Закону України «Про оренду землі» орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України).

За змістом ст. 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені

Згідно ст. 13 Закону України «Про оренду землі» (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) договір оренди землі це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 124 ЗК України (в редакції чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) передача в оренду земельних ділянок, що перебувають у державній або комунальній власності, здійснюється за результатами земельних торгів, крім випадків, встановлених частиною другою, третьою статті 134 цього Кодексу.

За змістом частин 22, 23 ст. 137 ЗК України оголошення про завершення земельних торгів здійснюється після підписання протоколу торгів, у якому зазначаються, зокрема, номер лота, стартова ціна та ціна продажу лота, відомості про переможця, номери рахунків, на які переможець повинен внести кошти за придбаний лот.

Земельні торги за лотом вважаються такими, що відбулися, після укладення договору купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки (ч. 1 ст. 138 ЗК України).

Матеріалами справи підтверджується та обставина, що за результатами проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки комунальної власності кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га., оформленого Протоколом №39 від 11.01.2019, між ТОВ «» та Лисиничівською сільською радою укладено Договір оренди від 11.01.2019 вказаної земельної ділянки строком на 10 років. Право оренди на спірну земельну ділянку ТОВ «Рубін-Автоспец» зареєструвало 15.01.2019 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Велика Палата Верховного Суду в постановах від 20.11.2018 у справі №5023/10655/11, від 26.02.2019 у справі № 915/478/18, від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц неодноразово зазначала, що держава може вступати в цивільні (господарські) та адміністративні правовідносини. Держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через відповідні органи, які діють у межах їхньої компетенції, встановленої законом. Отже, поведінка органів, через які діє держава, розглядається як поведінка держави у відповідних, зокрема у господарських, правовідносинах.

Суд доходить висновку, що відповідальність за допущені порушення при проведенні земельних торгів та укладенні Договору оренди від 11.01.2019 в повному обсязі покладається на організатора земельних торгів - Лисиничівську сільську раду.

Як вбачається з матеріалів справи, Лисиничівська сільська рада в Рішенні №32-837 від 05.10.2018 встановила всі істотні умови договору оренди спірної земельної ділянки, а саме:

- в п. 4 Рішення зазначила, що об`єктом договору є право оренди земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га; категорія земель землі житлової та громадської забудови; КВЦПЗ 02.03; цільове призначення для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку на землях житлової та громадської забудови; вид використання земельної ділянки для будівництва та обслуговування багатоквартирного житлового будинку, яка розташована в селі Лисиничі (в межах населеного пункту) Лисиничівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області на земельних торгах у формі аукціону;

- в п. 5 Рішення затвердила стартовий розмір річної орендної плати за земельну ділянку у розмірі 5% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки;

- в п. 6 Рішення встановила термін оренди 10 років;

- в п. 7 Рішення встановила значення кроку земельних торгів у формі аукціону у розмірі 0,5% від стартового розміру річної орендної плати за користування земельною ділянкою.

30.11.2018 між Лисиничівською сільською радою, як організатором земельних торгів, та ПП «Фірма «Сомгіз», як виконавцем цих торгів, укладено Договір на організацію та проведення земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки №301118/03-О, в п. 1.1 якого, поміж іншого, конкретно вказано, що відповідно до Рішення №32-837 від 09.10.2018 стартова ціна лоту становить 4 043,58 грн.

З наявних у справі матеріалів земельних торгів, в т.ч. Протоколу №39 від 11.01.2019 вбачається, що участь в торгах взяли три учасники, кожен з котрих в порядку передбаченому положеннями частин 16 22 статті 137 ЗК України пропонував свої цінові пропозиції, з урахуванням встановленого Лисиничівською сільською радою кроку земельних торгів. Найкращу цінову пропозицію в розмірі 108014,82 грн. запропонувало ТОВ «Рубін-Автоспец», що значно перевищило стартовий розмір річної орендної плати. Вказаний розмір було зазначено сторонами в Договорі від 11.01.2019 як розмір орендної плати за користування земельною ділянкою кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га.

Таким чином, на підставі наявних у справі доказів та з урахуванням встановлених вимог чинного законодавства України, суд доходить висновку, що при проведенні оскаржуваних торгів та укладенні Договору оренди від 11.01.2019 зі сторони ТОВ «Рубін-Автоспец» не було вчинено жодних протиправних дій щодо визначення розміру орендної плати, а відтак вказане товариство не несе відповідальності за те, що укладений Договір суперечить актам цивільного законодавства. Вся відповідальність за порушення правил земельних торгів та невідповідність оскаржуваного договору лежить на Лисиничівській сільській раді, як організатору цих торгів

За загальним правилом відповідальність за невідповідність умов укладеного договору актам цивільного законодавства несуть всі сторони цього договору, оскільки норми ст. 6 та ст. 627 ЦК України надають сторонам право вільно обирати контрагента, укладати з ним договір та визначати умови цього договору, які б не суперечили умовам законодавства України. При цьому сторони в договорі можуть відступити від положень актів цивільного законодавства і врегулювати свої відносини на власний розсуд, крім випадків, коли такий відступ неможливий в силу прямої вказівки акта законодавства, а також якщо відносини сторін регулюються імперативними нормами. Тому, свобода договору, як одна з принципових засад цивільного законодавства, є межею законодавчого втручання у приватні відносини сторін.

Разом з тим, з зазначеного правила чинне цивільне та господарське законодавство України встановлює винятки згідно яких обидві сторони договору можуть бути обмежені в правах визначати його зміст, або одна із сторін взагалі може бути позбавлена права пропонувати свої умови договору. Зокрема:

- при укладенні договорів на основі типового договору, затвердженого Кабінетом Міністрів України або на підставі правового акту органу державної влади чи органу місцевого самоврядування, обов`язкового для сторін (сторони) договору, сторони не можуть відступати від змісту типового договору чи вказаних актів органу державної влади або органу місцевого самоврядування, але мають право конкретизувати його умови (абз. 4 ч. 4 ст. 179 ГК України; ч. 1 ст. 648 ЦК України);

- при укладенні договору на основі договору приєднання, умови котрого встановлені однією стороною, інша сторона вправі приєднатися до цього договору в цілому, не маючи права наполягати на зміні його змісту, та не маючи права пропонувати свої умови договору (абз. 5 ч. 4 ст. 179 ГК України; ч. 1 ст. 634 ЦК України).

Особливістю укладення договорів оренди земельних ділянок державної або комунальної власності є те, що такі договори, в першу чергу, укладаються на основі типової форми договору оренди землі, затвердженої Кабінетом Міністрів України (ст. 14 Закону України «Про оренду землі»).

Так, Постановою КМУ №220 від 03.03.2004 (із змінами внесеними згідно Постанови КМУ №890 від 22.11.2017) затверджено Типовий договір оренди землі, з якого вбачається, що чинне законодавство України дозволяє сторонам при укладенні відповідних договорів конкретизувати їх істотні умови, а також, виходячи з цільового призначення земельної ділянки (об`єкту оренди), конкретизувати умови її використання.

Поряд з вказаною особливістю, в даній справі має місце інша особливість укладення договорів оренди земельних ділянок державної або комунальної власності, а саме: укладення договору за результатами земельних торгів, підставою проведення котрих є рішення органу державної влади або органу місцевого самоврядування, як організатора земельних торгів (ч. 2 ст. 124, ч. 4 ст. 135 ЗК України).

Відтак, для визначення осіб відповідальних за допущені порушення при проведенні земельних торгів та укладенні Договору оренди від 11.01.2019, дослідженню підлягають норми Глави 21 ЗК України «Продаж земельних ділянок або прав на них на конкурентних засадах», які регулюють порядок укладення договору оренди землі та свободу дій кожної із сторін цього договору при визначенні його умов.

Так, як вже зазначалося, відповідно до ч. 4 ст. 136 ЗК України підготовка лотів до проведення земельних торгів серед іншого включає отримання витягу про нормативну грошову оцінку земельної ділянки відповідно до Закону України «Про оцінку земель» у разі продажу на земельних торгах права оренди на неї, а також встановлення стартового розміру річної орендної плати, який щодо земель державної та комунальної власності не може бути меншим розміру орендної плати, визначеного Податковим кодексом України.

При цьому, підготовку лотів до проведення земельних торгів забезпечує організатор земельних торгів.

Відтак, саме на Лисиничівську сільську раду, яка виступала організатором спірних земельних торгів покладався обов`язок отримати витяг про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки та, виходячи з розміру цієї оцінки, встановити стартовий розмір річної орендної плати. Окрім наведених норм, обов`язок Лисиничівської сільської ради проводити нормативну грошову оцінку земельної ділянки встановлювали чинні на той час норми ч. 1 ст. 15 Закону України «Про оцінку земель», якими передбачено, що підставою для проведення нормативної грошової оцінки земельних ділянок є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.

Крім цього, за змістом ч. 4 ст. 135 ЗК України в рішенні органу державної влади або органу місцевого самоврядування про проведення земельних торгів зазначається, зокрема:

а) перелік земельних ділянок або прав на них, які виставляються на земельні торги окремими лотами;

б) стартова ціна лота;

в) строк та інші умови користування земельною ділянкою у разі набуття права користування земельною ділянкою на земельних торгах.

Також, згідно абз. 3 ч. 18 ст. 137 ЗК України організатор торгів (орган державної влади або орган місцевого самоврядування) встановлює значення кроку торгів у розмірі до 0,5 відсотка стартової плати за користування земельною ділянкою (оренди, суперфіцію, емфітевзису) у разі продажу права на неї.

З наведеного вбачається, що умови договору оренди земельної ділянки державної або комунальної власності, які не визначені типовим договором оренди землі, визначає та конкретизує орган державної влади чи орган місцевого самоврядування у своєму рішенні, котре є правовим актом, якому в силу вимог ст. 648 ЦК України, має відповідати зміст договору оренди.

Положеннями ч. 4 ст. 137 ЗК України передбачено, що в оголошенні про проведенні земельних торгів за кожним лотом зазначається, зокрема, умови договору купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису, який укладається на земельних торгах (п. Г ч. 4 ст. 137), а також текст договору, що пропонується укласти на торгах, без визначення ціни та зазначення особи покупця (орендаря) (п. и ч. 4 ст. 137).

Частиною 12 статті 135 ЗК України, норми якої є імперативними, встановлено, що умови оголошені перед проведенням земельних торгів, не підлягають зміні під час укладення договору купівлі-продажу, оренди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки.

Таким чином, аналіз наведених положень земельного законодавства свідчить, що орендар земельної ділянки державної або комунальної власності право оренди на котру придбане на земельних торгах, укладає договір оренди, по суті, шляхом приєднання до умов, які попередньо визначені та встановлені орендодавцем (органом державної влади чи органом місцевого самоврядування). Приєднуючись до умов договору оренди, орендар не вправі визначати та змінювати його зміст, чи пропонувати свої умови договору.

Вказане стосується і розміру орендної плати, який має бути зазначено в договорі. Зокрема, всі умови для встановлення розміру орендної плати визначає орендодавець, а саме встановлює стартовий розмір річної орендної плати за користування земельною ділянкою та визначає розмір кроку торгів. Відтак вплив орендаря на формування кінцевого розміру орендної плати за користування земельною ділянкою залежить лише від встановлених орендодавцем вихідних даних її формування, кількості осіб які беруть участь у земельних торгах та їх цінових пропозицій. Кінцевий розмір орендної плати переможця земельних торгів має бути найвищим серед інших його учасників. Іншим чином орендар на формування розміру орендної плати не впливає.

Щодо обраного способу захисту суд зазначає таке.

За змістом ст. 15 та ст. 16 ЦК України, особа чиї майнові права та інтереси порушені має право на їх захист та на звернення за цим захистом до суду.

Під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин і забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, він компенсує витрати, що виникли у зв`язку з порушенням його прав, або в інший спосіб нівелює негативні наслідки порушення його прав.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 13.03.2019 у справі №331/6927/16-ц при виборі позивачем способу захисту слід виходити з того, що обраний спосіб захисту цивільного права, має призводити до захисту порушеного чи оспорюваного права або інтересу. Якщо таке право чи інтерес мають бути захищені лише певним способом, а той, який обрав позивач, може бути використаний для захисту інших прав або інтересів, а не тих, за захистом яких позивач звернувся до суду, суд визнає обраний позивачем спосіб захисту неналежним і відмовляє у позові (п. 69).

Крім того, Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16 і ін.

Обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови в позові (постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі № 925/642/19, від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19).

З приводу позовної вимоги прокурора про визнання недійсними результатів земельних торгів у формі аукціону з продажу права оренди земельної ділянки, оформлених Протоколом №39 від 11.01.2019, то в її задоволенні слід відмовити, в силу того, що така вимога є неналежним та неефективним способом захисту.

При цьому, суд керується правовою позицією Великої Палати Верховного Суду викладеною в постанові від 15.09.2022 у справі №910/12525/20 про те, що правова природа процедур реалізації майна на прилюдних торгах полягає в продажу майна, тобто у вчиненні дій, спрямованих на виникнення в покупця зобов`язання зі сплати коштів за продане майно та передання права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів. З аналізу частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України можна зробити висновок, що процедура набуття майна на прилюдних торгах є різновидом договору купівлі-продажу (п. 103). Отже, торги є правочином. Якщо вони завершуються оформленням договору купівлі-продажу, то оскаржити можна договір, а вимоги про визнання недійсними торгів (аукціону) та протоколу електронного аукціону не є належними та ефективними способами захисту (п. 104).

Враховуючи те, що оскаржувані земельні торги завершилися оформленням Договору оренди землі від 11.01.2019 та реєстрацією ТОВ «Рубін-Автоспец» в Державному реєстрі права оренди на спірну земельну ділянку, то предметом оскарження може бути вказаний договір та право оренди, а не результати земельних торгів, оформлені Протоколом №40 від 11.01.2019.

Щодо вимоги прокурора про визнання недійсним Договору оренди земельної ділянки від 11.01.2019 та скасування державної реєстрації права оренди за ТОВ «Рубін-Автоспец» на спірну земельну ділянку суд зазначає таке.

Згідно із ч. 1 ст. 1 Першого протоколу до Конвенції кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Концепція майна в розумінні ст. 1 Першого протоколу до Конвенції має автономне значення, тобто не обмежується власністю на матеріальні речі та не залежить від формальної класифікації у внутрішньому праві: певні інші права та інтереси, що становлять активи, також можуть вважатися «правом власності», а відтак і «майном». За змістом другого речення частини першої статті 1 Першого протоколу до Конвенції держава може втручатися в права суб`єктів власності і позбавити їх майна. Однак, щоб узгоджуватися зі ст. 1 Першого протоколу, захід втручання повинен відповідати трьом основним умовам: він повинен бути здійснений «на умовах, передбачених законом», що виключає будь-яку свавільну дію з боку державних органів, він повинен переслідувати «інтереси суспільства» і повинен забезпечувати справедливий баланс між правами власника та інтересами громади (п. 51 Рішення ЄСПЛ від 16.05.2013 у справі «Максименко та Герасименко проти України» (Заява №49317/07)).

Як встановлено судом на підставі матеріалів даної справи, прокурор звернувся до господарського суду за захистом прав та інтересів держави, порушення котрих відбулося з вини самої держави. Як спосіб захисту її прав та спосіб усунення цих порушень прокурор обрав поєднання позовних вимог задоволення котрих має наслідком припинення права оренди ТОВ «Рубін-Автоспец» на спірну земельну ділянку.

Враховуючи це, суд зазначає, що принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість. Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам. З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (п. 71 Рішення ЄСПЛ від 20.10.2011 у справі «Рисовський проти України» (Заява №29979/04)).

З матеріалів справи ясно, і це не оскаржується сторонами, що право оренди ТОВ «Рубін-Автоспец» на спірну земельну ділянку кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га. набуте на підставі проведених земельних торгів та укладеного Договору від 11.01.2019 становить «майно» підприємства у розумінні ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

Згідно усталеної практики ЄСПЛ ретроспективне визнання недійсним права власності (оренди) на нерухомість та скасування цього права становить позбавлення майна у розумінні ст. 1 Першого протоколу до Конвенції (п. 41 рішення ЄСПЛ від 16.02.2017 у справі «Кривенький проти України» (Заява №43768/07); п. 55 рішення ЄСПЛ від 09.10.2018 у справі «Фонд «Батьківська турбота» проти України» (Заява №5876/15)).

Відтак основна умова для того, щоб втручання вважалося сумісним зі ст. 1 Першого протоколу до Конвенції, полягає у тому, що воно має бути законним. Як зазначає ЄСПЛ, ст. 1 Першого протоколу до Конвенції вимагає, перш за все, щоб такі заходи мали підґрунтя у національному законодавстві. Вона також стосується якості відповідного закону та вимагає, щоб він був доступним, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні для зацікавлених осіб (п. 51 рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» (Заяви №23759/03 та №37943/06)).

В даному випадку, суд зазначає, що обраний прокурором спосіб позбавлення відповідача-2 майна відповідає вимогам законності, оскільки проведення земельних торгів щодо продажу права оренди на земельні ділянки комунальної власності без здійснення нормативної грошової оцінки цих ділянок суперечить вимогам ст. 136 ЗК України, ст. 13 Закону України «Про оцінку земель», ст. ст. 15, 21 Закону України «Про оренду землі», а також положенням підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України. Вказані порушення в силу вимог ст. ст. 16, 203 та 215 ЦК України є підставою для визнання недійсним Договору оренди землі від 11.01.2019 та скасування наявного в ТОВ «Ідилія Парк» права оренди. Відповідні норми законодавства доступні, чіткі та передбачувані.

За таких умов, дослідженню підлягає питання чи переслідує суспільні інтереси обраний прокурором захід втручання та чи забезпечує цей захід справедливий баланс між інтересами територіальної громади м. Львова та правами ТОВ «Рубін-Автоспец».

Оскільки питання наявності «суспільного інтересу» у втручанні тісно пов`язане з пропорційністю втручання, то суд розгляне його у контексті пропорційності (відповідної позиції притримується ЄСПЛ в п. 58 рішення від 09.10.2018 у справі «Фонд «Батьківська турбота» проти України» (Заява №5876/15)).

Необхідно зазначити, що дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення ст. 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, слід визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж необхідно для реалізації поставленої мети.

Як вбачається з матеріалів даної справи, пояснюючи «суспільний інтерес» у втручанні в майно ТОВ «Рубін-Автоспец», прокурор наводить доводи про переслідування легітимної мети, яка полягає:

1) у відновленні порушених прав власника Львівської міської ради на здійснення нею контролю за використанням майна відповідно до загальних інтересів усього суспільства;

2) у забезпеченні економічних інтересів держави, зокрема можливості відчужити спірну земельну ділянку у власність чи користування після проведення її нормативної грошової оцінки, а відтак і забезпечити належне наповнення відповідного бюджету;

3) у відновленні законності при вирішенні суспільно значимого питання законності передачі в оренду земель, яку проведено з порушенням вимог чинного законодавства.

Перш за все суд зазначає, що в даній справі відсутній такий суспільний інтерес, як відновлення порушених прав держави на здійснення контролю за використанням земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га.

Зокрема, внаслідок допущених порушень держава не втратила права власності на спірну земельну ділянку. Як вбачається з Інформаційної довідки №301984791 від 02.06.2022, станом на момент розгляду даної справи, держава в особі Львівської міської ради є власником земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га., а відтак здійснює контроль за її використанням.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, рішення Лисиничівської сільської ради №32-837 від 05.102018, яким затверджено проект землеустрою щодо відведення спірної земельної ділянки кадастровий номер :01:001:0327, площею 3,6677 га як об`єкта цивільних прав, формувалася державою не для використання її у власних потребах чи передачі у власність іншим особам, а з метою надання її в оренду шляхом проведення земельних торгів у формі аукціону.

Суспільний інтерес, який переслідувала держава при формуванні спірної земельної ділянки як об`єкта цивільних прав, полягав в тому, що б продати право оренди на неї на земельних торгах в котрих би змогли взяти участь якомога більше осіб і отримувати орендну плату від особи, яка запропонує найвищу за неї ціну.

Матеріалами справи підтверджується та обставина, що при проведенні оскаржуваних земельних торгів допущена державою помилка не порушила вказаний інтерес.

Як вже зазначалося судом, враховуючи фактичні обставини даної справи (відсутність проведеної нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки), встановлений стартовий розмір орендної плати за неї було визначено правильно та у відповідності до вимог абзацу 2 підпункту 288.5.1 пункту 288.5 статті 288 ПК України.

З документації із земельних торгів слідує, що інформацію про бажання держави реалізувати право оренди на спірну земельну ділянку доведено до необмеженої кількості осіб. Взяти участь в оскаржуваних торгах зголосилося три учасника, в тому числі ТОВ «Рубін-Автоспец» (учасник №1),сплативши при цьому реєстраційний та гарантійний внески. Жодну із осіб, які подали заяви не було обмежено в праві брати безпосередню участь в торгах і пропонувати свої цінові пропозиції. За результатами проведених торгів, право оренди спірної земельної ділянки здобуло ТОВ «Рубін-Автоспец», оскільки його цінова пропозиція майже в 29 разів перевищувала стартову ціну лоту та була вищою за пропозиції інших учасників.

Доказів того, що учасники, котрі не стали переможцями земельних торгів висловлювали претензії чи зауваження, оскарження ними результатів торгів матеріали справи не містять.

Суд наголошує, що серед матеріалів земельних торгів відсутні докази того, що в них бажали взяти участь інші особи, однак допущена державою помилка (відсутність нормативної грошової оцінки земельної ділянки) перешкодила їм в реалізації відповідного права.

Відтак, з наведеного вбачається як те, що допущена державою помилка не порушила її інтерес, А тому єдиним суспільним інтересом, котрий в даній справі переслідує втручання прокурора є економічний інтерес держави щодо належного наповнення відповідного бюджету. Цей інтерес полягає в необхідності отримання державою орендної плати за користування земельною ділянкою в розмірі законодавчо визначеному згідно її нормативної грошової

Внаслідок укладення Договору оренди від 11.01.2019 ТОВ «Рубін-Автоспец» набуло як право оренди на спірну земельну ділянку, так і законні інтереси використовувати її протягом 10 років, зокрема у вказаний строк здійснити будівництво на ній багатоквартирних будинків.

Необхідно зазначити, що обраний прокурором спосіб виправлення допущеної державою помилки має наслідком повернення сторін до становища, котре існувало до укладення Договору оренди від 11.01.2019.

Зокрема, ТОВ «Рубін-Автоспец» повертає державі в особі Львівської міської ради спірну земельну ділянку. При цьому, враховуючи те, що станом на день розгляду справи відсутня технічна документація про її нормативну грошову оцінку, міська рада отримавши цю ділянку, без попереднього проведення вказаної оцінки, не зможе реалізувати свій інтерес щодо продажу на земельних торгах права оренди на неї та не отримуватиме орендної плати за її користування.

Натомість, ТОВ «Рубін-Автоспец», яке набуло право оренди на відкритих торгах за рівних з іншими учасниками умов, позбавляється не лише права користування спірною земельною ділянкою, але і позбавляється всіх своїх законних господарських інтересів, які полягають у завершенні розпочатої процедури будівництва багатоквартирних будинків.

Крім цього, жодною із сторін не заперечується та обставина, що ТОВ «Рубін-Автоспец» сплачує згідно Договору оренди від 11.01.2019 орендну плату і станом на час розгляду справи заборгованість з орендної плати в підприємства відсутня. У разі визнання недійсним вказаного договору зазначені кошти підприємству не повертаються в силу прямої вказівки ч. 6 ст. 21 Закону України «Про оренду землі».

А тому обраний прокурором спосіб виправлення помилки спричиняє підприємству майнові збитки, пов`язані із сплаченою орендною платою та неможливістю використовувати земельну ділянку до 2029 року.

При дослідженні критерію «справедливого балансу» суд керується тим, що ЄСПЛ притримується позиції, що помилки та недоліки, допущені державними органами влади, повинні служити на користь постраждалих осіб, особливо у разі відсутності інших конфліктуючих приватних інтересів. Іншими словами, ризик вчинення державними органами будь-якої помилки має нести держава і ці помилки не повинні виправлятись за рахунок зацікавленої особи (п. 61 рішення ЄСПЛ від 09.10.2018 у справі «Фонд «Батьківська турбота» проти України» (Заява №5876/15)).

Також, переслідування законної цілі повинне здійснюватися за допомогою засобів, достатньо пропорційних цілі, якої прагнули досягнути (п. 42 рішення ЄСПЛ від 16.02.2017 у справі «Кривенький проти України» (Заява №43768/07). Зі змісту п. 62 рішення ЄСПЛ від 09.10.2018 у справі «Фонд «Батьківська турбота» проти України» (Заява №5876/15) можна дійти висновку, що такий спосіб втручання як визнання недійсним права добросовісної особи на майно може бути пропорційним лише у випадку, якщо він є єдиним можливим для держави засобом відновлення своїх прав на це майно.

На думку суду, допущена державою помилка в даній справі повинна служити на користь ТОВ «Рубін-Автоспец» не лише через добросовісність вказаного підприємства при укладенні оскаржуваного договору, але також і через те що, як встановлено судом, в ній відсутні інші конфліктуючі приватні інтереси.

Суд зазначає, що згідно усталеної практики ЄСПЛ, якщо такий спосіб втручання як позбавлення добросовісної особи майна є єдиним можливим для держави засобом відновлення своїх порушених прав, то таке позбавлення без виплати суми, обґрунтовано пов`язаної з вартістю цього майна, зазвичай призводить до недотримання необхідного справедливого балансу між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи і становить непропорційний тягар для особи (п. 45 рішення ЄСПЛ від 16.02.2017 у справі «Кривенький проти України» (Заява №43768/07).

Однак, необхідно наголосити на тому, що обраний прокурором спосіб втручання накладає на ТОВ «Рубін-Автоспец» надмірний індивідуальний тягар не так через те, що він просить припинити право оренди підприємства без виплати йому компенсації, як через те, що цей спосіб втручання не є єдиним можливим для держави засобом відновлення своїх порушених прав. Зокрема, для досягнення суспільного інтересу про котрий зазначено вище, чинне законодавство України передбачає інший спосіб захисту (втручання), котрий є менш обтяжливим ніж той, що обрав прокурор.

Так, за змістом п. 2.4 Постанови Пленуму ВГСУ №11 від 29.05.2013 «Про деякі питання визнання правочинів (господарських договорів) недійсними» сторони можуть самі усунути у встановленому порядку порушення, які тягнуть за собою визнання правочину недійсним, зокрема, шляхом вчинення нового правочину про внесення змін до правочину з метою приведення його у відповідність із законом. При цьому господарським судам необхідно мати на увазі, що законом не передбачено заборони стосовно надання правочинові про внесення змін до іншого правочину, - за згодою сторін зворотної дії в часі.

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 16.02.2021 у справі №921/530/18 зміна договору оренди землі допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку. Якщо договір змінений судом, то зобов`язання змінюється з моменту набрання відповідним рішенням суду законної сили.

Суд бере до уваги ту обставину, що нормативна грошова оцінка земельної ділянки, а відтак і розмір орендної плати за неї не є сталими величинами, які визначаються і встановлюються в договорі один раз і на весь строк дії договору оренди.

Зокрема, згідно ч. 2 ст. 18 Закону України «Про оцінку земель» (в редакції станом на момент подання прокурором позову) нормативна грошова оцінка земельних ділянок розташованих у межах населених пунктів незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 5-7 років.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться відповідно до норм, правил, а також інших нормативно-правових актів на землях усіх категорій та форм власності (ч. 1 ст. 18 Закону України «Про оцінку земель»).

Велика Палата Верховного Суду в постановах від 09.11.2021 у справі №905/1680/20, від 09.11.2021 у справі №635/4233/19 неодноразово зазначала, що нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати. При цьому зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати незалежно від домовленості сторін у договорі оренди землі про можливість такої зміни.

Відтак, з наведеного вбачається, що наявний у справі суспільний інтерес може бути забезпечений шляхом здійснення нормативної грошової оцінки земельної ділянки та внесення змін до Договору оренди землі від 11.01.2019 із приведенням його умов у відповідність до норм чинного законодавства України як за спільної згоди сторін, так і в судовому порядку на вимогу держави (Львівської міської ради), якщо згоди орендаря на зміну його умов не буде.

При цьому у судовому засіданні ТОВ «Рубін-Автоспец» наголосило, що Львівська міська рада, як власник земельної ділянки не вживала заходів щодо зміни ставки орендної плати відповідно до нормативно-грошової оцінки, не зверталася до користувача з пропозицією змінити істотні умови договору оренди.

Підсумовуючи все викладене вище, з урахуванням встановлених в даній справі обставин, беручи до уваги наявність іншого, менш обтяжливого для добросовісного орендаря способу виправлення допущених державою порушень ніж позбавлення його майнових прав, суд доходить висновку, що обраний прокурором спосіб захисту прав та інтересів держави (визнання недійсним Договору від 11.01.2019 та скасування державної реєстрації права оренди) є неналежним в силу того, що він покладає на ТОВ «Рубін-Автоспец» надмірний індивідуальний тягар та порушує принцип пропорційності, закріплений в ст. 1 Першого протоколу до Конвенції.

ТОВ «Рубін-Автоспец» добросовісно набув право оренди на майно, а відтак не може відповідати у зв`язку із порушеннями інших осіб, допущеними в рамках процедур, спеціально призначених для запобігання шахрайства при вчиненні правочинів з нерухомим майном. Конструкція, за якої добросовісний набувач втрачає такий статус, а, відтак, втрачає майно і сам змушений шукати способи компенсації своїх втрат, є неприйнятною та покладає на добросовісного набувача індивідуальний та надмірний тягар.

Суд враховує правову позицію, висловлену КЦС ВС у постановах від 18 березня 2020 року у справі № 199/7375/16-ц та від 20 травня 2020 року у справі № 199/8047/16-ц, у яких останній дійшов висновку, що «конструкція, за якої добросовісний набувач втрачає майно і сам змушений шукати способи компенсації своїх втрат, є неприйнятною. Тому задоволення віндикаційного позову і витребування спірної нерухомості у відповідача як добросовісного набувача на користь Дніпропетровської міської ради призведе до порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод».

Щодо строків позовної давності для подання даного позову.

ТОВ «Рубін-Автоспец» », а також ПП «Фірма «Сомгіз» подали заяви про застосування строку позовної давності, мотивуючи їх тим, що оскільки існує орган місцевого самоврядування, який вправі в спірних правовідносинах захищати права та законні інтереси відповідної територіальної громади (в даному випадку Львівська міська рада), відтак строки позовної давності за вимогами, які заявлені в цьому позові розпочали свій перебіг для прокурора так само, як і для цього органу з 11.01.2019 та спливли 11.01.2022.

Прокурор заперечив факт пропущення ним строків позовної давності.

З цього приводу суд зазначає таке.

Відповідно до ст. 256, 257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч. 1 ст. 261 ЦК України).

Як зазначила Велика Палата Верховного Суду в постанові від 17.10.2018 у справі №362/44/17 якщо з позовом до суду звертається прокурор від імені органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, позовну давність слід обчислювати з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Водночас, якщо прокурор звертається до суду у разі порушення або загрози порушення інтересів держави за відсутності відповідного органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту таких інтересів, позовна давність починає обчислюватися з дня, коли про порушення права або про особу, яка його порушила, довідався або міг довідатися прокурор.

Враховуючи те, що в даній справі прокурор виступає самостійним позивачем, а орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах виступає відповідачем, то строк позовної давності необхідно обчислювати з того моменту, коли про порушення стало відомо прокурору, а не Львівській міській раді.

З огляду на те, що ТОВ «ТОВ «Рубін-Автоспец» 15.01.2019 зареєструвало своє право оренди на спірну земельну ділянку в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, саме з вказаної дати прокурор міг довідатися про існування Договору оренди від 11.01.2019, адже відомості з реєстру є загальнодоступними.

Однак, суд погоджується з доводами прокурора, що про порушення прав та інтересів держави фактом укладення Договору оренди від 11.01.2019 він зміг довідатися лише з моменту коли йому стало відомо, що нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки не проводилася.

Як зазначив прокурор, інформація щодо видачі та отримання витягів з технічної документації про нормативну грошову оцінку спірної земельної ділянки для проведення Лисиничівською сільською радою 11.01.2019 земельних торгів у формі аукціону, не перебуває у вільному доступі. Про відсутність цієї оцінки йому стало відомо лише з моменту отримання відповідей на його запити від Головного управління Держгеокадастру у Львівській області (16.02.2022 та 04.05.2022) та від Львівської міської ради (12.04.2022).

Слід зазначити, що ТОВ «Рубін-Автоспец» » та ПП «Фірма «Сомгіз» не надали належних доказів, які б свідчили про обізнаність прокурора про відсутність нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки до моменту, ніж про це вказує сам прокурор.

Враховуючи викладене, суд погоджується з доводами прокурора, що ним не пропущено строк позовної давності, оскільки даний позов подано в господарський суд 15.06.2022.

Відповідно до ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч.1,2 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Відтак в задоволенні позовних вимог слід відмовити повністю.

Судові витрати.

Відповідно до ч. 1-2 ст. 123 ГПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

За змістом ст. 129 ГПК України судовий збір у разі відмови в позові покладається на позивача.

Враховуючи відмову у задоволенні позовних вимог, сплачений судовий збір за цією позовною заявою залишається за Львівською обласною прокуратурою.

Керуючись ст. ст. 2, 12, 42, 53, 123, 129, 226, 233, 236, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення набирає законної сили відповідно до ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду в порядку і строки, передбачені ст. ст. 256, 257 ГПК України.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається - http://court.gov.ua/fair/sud5015, а також у Єдиному державному реєстрі судових рішень за веб-адресою - http://reyestr.court.gov.ua

Повний текст рішення складено та підписано 31.10.2022.

Суддя Коссак С.М.