УХВАЛА

м. Київ

26.10.2022Справа № 910/2444/22

Суддя Господарського суду міста Києва Спичак О.М., за участю секретаря судового засідання Тарасюк І.М., розглянувши у судовому засіданні справу

За позовом ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ»

2. ОСОБА_2

3. ОСОБА_3

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - 1. ОСОБА_4

2. приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Брагіна Наталія Вікторівна

про визначення розміру статутного капіталу та складу засновників

Представники учасників справи:

від позивача: не з`явився;

від відповідача 1: не з`явився;

від відповідача 2: ОСОБА_5 ;

від відповідача 3: ОСОБА_6 ;

від третьої особи 1: не з`явився;

від третьої особи 2: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

16.02.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 з вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ», ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення розміру статутного капіталу та складу засновників.

Обгрунтовуючи позовні вимоги, позивач вказує на те, що його було виключено зі складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ». При цьому, за твердженням позивача, він не надавав своєї згоди на вчинення вказаних дій, в проведенні загальних зборів учасників участі не приймав, протокол загальних зборів не підписував та про виключення позивача зі складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» обізнаним не був. Позивач вказує на те, що його підпис на відповідних документах було підроблено. Наведені обставини свідчать про те, що ОСОБА_2 без відома позивача незаконно переоформила на себе Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» та фактично привласнила частку позивача у статутному капіталі товариства у розмірі 210000,00 грн.

За таких обставин позивач просить суд:

1) визначити розмір статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» у сумі 420000,00 грн;

2) визначити склад засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» в особі ОСОБА_7 та ОСОБА_1 із розміром часток у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» - по 210000,00 грн (50%) у кожного з указаних засновників (учасників) Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2022 відкрито провадження у справі №910/2444/22, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - ОСОБА_4 ; підготовче засідання призначено на 23.03.2022; встановлено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи.

Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб.

Відповідно до положень статті 26 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно з указом Президента України «Про продовження дії воєнного стану в Україні» № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженого Законом України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

Крім того, 02.03.2022 на офіційній веб-сторінці Ради суддів України оприлюднено рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, згідно з пунктом 5 яких судам рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя. Справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.

За наведених обставин судове засідання, призначене на 23.03.2022, не відбулось.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.04.2022 підготовче засідання у справі №910/2444/22 призначено на 17.05.2022.

11.05.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому позивач просив суд витребувати в Печерській районній в місті Києві державній адміністрації матеріали реєстраційної справи Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ».

17.05.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 3 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідачем 3 було заявлено про застосування позовної давності.

17.05.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач 2 зауважив, що рішення про вихід позивача з товариства приймалося на підставі нотаріально посвідченої заяви позивача. При цьому, відповідач 2 повідомив суду, що відповідний протокол загальних зборів учасників товариства, на підставі якого було здійснено державну реєстрацію змін, наявний у відповідача 2 та відповідача 1. Також, відповідачем 2 заявлено про застосування позовної давності.

При цьому, відповідачі просили суд витребувати в Печерській районній в місті Києві державній адміністрації матеріали реєстраційної справи Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ».

У підготовчому засіданні 17.05.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу про відкладення підготовчого засідання на 08.06.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.05.2022 в порядку ст. 81 Господарського процесуального кодексу України зобов`язано Печерську районну в місті Києві державну адміністрацію надати матеріали реєстраційної справи Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ».

07.06.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло повторне клопотання про витребування у Печерській районній в місті Києві державній адміністрації матеріалів реєстраційної справи Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ».

У підготовчому засіданні 08.06.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого засідання на 29.06.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.06.2022 в порядку ст. 81 Господарського процесуального кодексу України повторно зобов`язано Печерську районну в місті Києві державну адміністрацію надати матеріали реєстраційної справи Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ».

27.06.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про призначення судово-почеркознавчої експертизи у справі №910/2444/22, в якій позивач просив суд після надходження оригіналів Протоколу №8 від 05.09.2006 та заяви позивача від 20.08.2006 щодо уступки своєї частки призначити у справі судове експертизу.

27.06.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про витребування у відповідача 1 та відповідача 2 оригіналу Протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» №8 від 05.09.2006, оригіналу заяви ОСОБА_1 від 20.08.2006 щодо уступки (шляхом продажу) своєї частки у розмірі 50% в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» на користь ОСОБА_8 , оригіналу Договору купівлі-продажу частки ОСОБА_1 у розмірі 50%.

У підготовчому засіданні 29.06.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 13.07.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2022 в порядку ст. 81 Господарського процесуального кодексу України зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» та ОСОБА_2 в строк до 08.07.2022 надати суду: 2.1. Оригінал Протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» №8 від 05.09.2006. 2.2. Оригінал заяви ОСОБА_1 від 20.08.2006 щодо уступки (шляхом продажу) своєї частки у розмірі 50% в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» на користь ОСОБА_8 . 2.3. Оригінал Договору купівлі-продажу частки ОСОБА_1 у розмірі 50% в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ».

12.07.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про повторне витребування доказів, в якому позивач, в тому числі, просив суд зобов`язати відповідача 2 повідомити суд про місцезнаходження в Україні із зазначенням назви міста, вулиці, номеру будинку, номеру квартири оригіналів документів, що витребовуються, та уповноважити представника відповідача 2 - адвоката Пухальську Наталію Сергіївну на їх отримання.

13.07.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшло повідомлення про неможливість надання витребуваних судом документів у зв`язку з тим, що ОСОБА_2 , яка є директором Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ», перебуває за кордоном.

У підготовчому засіданні 13.07.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кіманти) про відкладення підготовчого засідання на 27.07.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.07.2022 в порядку ст. 81 Господарського процесуального кодексу України повторно зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» та ОСОБА_2 в строк до 25.07.2022 надати суду: 2.1. Оригінал Протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» №8 від 05.09.2006. 2.2. Оригінал заяви ОСОБА_1 від 20.08.2006 щодо уступки (шляхом продажу) своєї частки у розмірі 50% в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» на користь ОСОБА_8 . 2.3. Оригінал Договору купівлі-продажу частки ОСОБА_1 у розмірі 50% в Товаристві з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ».

26.07.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшло клопотання про долучення додаткових доказів до матеріалів справи.

26.07.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшло клопотання про витребування доказів, в якому відповідач 2 просив суд витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Брагіної Н.В. оригінали витягу з реєстру реєстрації нотаріальних дій щодо вчинення нотаріальної дії з посвідчення підпису ОСОБА_1 на заяві щодо уступки (шляхом продажу) своєї частки у розмірі 50% на користь відповідача 2, що була вчинена 20.08.2006 на нотаріальному бланку ВЕВ№060082 та зареєстрована в реєстрі за №Д-7235, та будь-які інші документи на підтвердження того, що заява щодо уступки (шляхом продажу) своєї частки у розмірі 50% статутного капіталу відповідача 1, що була вчинена на нотаріальному бланку ВЕВ№060082 та зареєстрована в реєстрі за №Д-7235, дійсно підписувалась позивачем; витребувати у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Брагіної Н.В. відомості про те, на підставі яких документів було встановлено особу ОСОБА_1 при посвідченні справжності його підпису на заяві щодо уступки (шляхом продажу) своєї частки у розмірі 50% на користь відповідача 2, що була вчинена 20.08.2006 на нотаріальному бланку ВЕВ№060082 та зареєстрована в реєстрі за №Д-7235.

26.07.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшло повідомлення про неможливість надати оригінали документів, які витребовуються судом.

У підготовчому засіданні 27.07.2022 судом було відмовлено у задоволенні клопотання відповідача 2 про витребування доказів; постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 10.08.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.07.2022 в порядку ст. 81 Господарського процесуального кодексу України повторно зобов`язано ОСОБА_2 в строк до 08.08.2022 надати суду оригінал Протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» №8 від 05.09.2006; уповноважено на отримання оригіналу Протоколу загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» №8 від 05.09.2006 представника відповідача 2 - адвоката Пухальську Наталію Сергіївну (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю серії КС№9304/10 від 31.07.2020).

28.07.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 3 надійшло клопотання про приєднання доказів до матеріалів справи.

08.08.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшла заява, в якій заявник просить суд роз`яснити адвокату, яким саме чином адвокат має/може отримати докази, з огляду на те, що відповідач 2 перебуває за межами України.

09.08.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 1 надійшло клопотання, в якому відповідач 1 просив суд гарантувати безпеку життя та здоров`я директора Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ» та її дітей на території України та письмово повідомити ОСОБА_2 про те, яким чином судом буде забезпечено її безпеку.

10.08.2022 відповідачем 3 подано клопотання про закриття провадження у справі, в задоволенні якого судом було відмовлено у підготовчому засіданні 10.08.2022 (відповідно до протоколу судового засідання від 10.08.2022).

У підготовчому засіданні 10.08.2022 відповідачем 3 було заявлено клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Брагіної Наталії Вікторівни.

У підготовчому засіданні 10.08.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення підготовчого засідання на 07.09.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.2022 залучено до участі у справі третю особу 2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Брагіну Наталію Вікторівну.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.08.2022 відмовлено у задоволенні заяви відповідача 2 про роз`яснення ухвали Господарського суду міста Києва від 28.07.2022 у справі №910/2444/22.

07.09.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшли документи (заява свідка), які суд долучив до матеріалів справи.

У підготовчому засіданні 07.09.2022 судом було відмовлено у задоволенні клопотання позивача про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи з огляду на відсутність в матеріалах справи оригіналів документів, які підлягають дослідженню.

У підготовчому засіданні 07.09.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 21.09.2022.

У судовому засіданні 21.09.2022 судом було оголошено перерву до 12.10.2022.

12.10.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача 2 надійшли додаткові письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

У судовому засіданні 12.10.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення судового засідання на 26.10.2022.

При цьому, ухвалою Господарського суду міста Києва від 13.10.2022 було викликано позивача у судове засідання, призначене на 26.10.2022.

20.10.2022 до Господарського суду міста Києва від третьої особи 2 надійшли письмові пояснення, які суд долучив до матеріалів справи.

У судовому засіданні 26.10.2022 представник відповідача 3 заявив усне клопотання про залишення без розгляду позову ОСОБА_1 , яке було підтримане представником відповідача 2.

Представники позивача, відповідача 1 та третіх осіб у судове засідання 26.10.2022 не з`явились, про призначене судове засідання були повідомлені належним чином в порядку, передбаченому Господарським процесуальним кодексом України.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частинами 1-4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані: 1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу; 2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; 3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; 4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; 5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; 6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки; 7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Згідно з ч. 1 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі.

За приписами ч. 1 ст. 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні від 07.07.1989 у справі «Юніон Аліментаріа проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі «Каракуця проти України»).

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

В той же час, згідно із ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

У розумінні наведених положень процесуального закону, залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України можливе за умови, якщо суд позбавлений можливості вирішити спір по суті з вини позивача, який не подав без поважних причин витребувані згідно з ухвалами суду докази, необхідні для вирішення спору, або його представник не з`явився на виклик у засідання господарського суду чи не повідомив про причини неявки і його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору. Тобто, коли йдеться про ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду, що унеможливлює розгляд господарським судом і вирішення спору по суті заявлених позовних вимог.

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті заявленого спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

В постановах Верховного Суду від 16.08.2018 у справі №910/23344/17, від 15.01.2019 у справі №914/794/18, від 22.01.2019 у справі №922/2584/18, суд зазначив, що аналіз положень статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України свідчить про можливість розгляду позовних вимог у разі неявки в судове засідання належним чином повідомленого про дату, час і місце проведення судового засідання позивача (його представника), неповідомлення про причини такої неявки позивача лише за наявності двох умов - якщо від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та, одночасно, якщо його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про те, що неподання відсутнім позивачем в підготовчому засіданні до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Положення частини четвертої статті 202 та пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі №916/3616/15.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 суд дійшов висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зауважила, що в даному випадку у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

Отже, у випадку якщо позивач має намір взяти участь у судовому засіданні, однак не має можливості взяти участь у першому засіданні, він має повідомити суд про причини неявки і у випадку визнання таких причин поважними, суд може відкласти розгляд справи.

Також, Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Таким чином, розгляд справи за відсутності позивача можливий за сукупністю наявності таких підстав як подання заяви про розгляд справи за відсутності позивача, а також наявність підстав вважати, що його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Наявність підстав вважати, що неявка позивача не перешкоджає розгляду справи за відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача не може слугувати підставою для розгляду справи за відсутності позивача та ухвалення відповідного рішення.

ЄСПЛ у рішенні від 07 листопада 2017 року у справі "Sukhanov and Others v. Russia" (заяви №№ 56251/12, 23302/13, 53116/15) дійшов висновку, що присутність у судовому засіданні є правом, але не обов`язком позивача.

Водночас у цьому випадку саме позивачем не дотримано порядку, передбаченого нормами ст.ст. 202, 226 Господарського процесуального кодексу України, лише за умов дотримання якого можливе виникнення у позивача права на розгляд справи за його відсутності.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнає, що доступ до суду не є абсолютним і національним законодавством може обмежуватись, зокрема для дотримання правил судової процедури і це не є порушенням права на справедливий суд (рішення у справі "Станков проти Болгарії" від 12 липня 2007 року).

Отже, залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд.

Крім того, частиною 1 статті 237 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин; 4) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 5) як розподілити між сторонами судові витрати; 6) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

При ухваленні рішення суд не може виходити у рішенні за межі позовних вимог (ч. 2 ст. 237 Господарського процесуального кодексу України).

З наведених норм вбачається, що прийняття судом рішення у справі залежить, зокрема, від того, чи підтримує особа, яка звернулась до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів (ч. 2 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України), тобто позивач, заявлені власні позовні вимоги (предмет та підстави позову) станом на дату розгляду справи у суді, так як суд розглядає справу та, відповідно приймає рішення, виключно в межах заявлених позивачем вимог (ч. 1 ст. 14 Господарського процесуального кодексу України).

Як встановлено судом, у підготовчому засіданні 07.09.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 21.09.2022.

Представник позивача був присутнім у вказаному судовому засіданні та знав про призначене судове засідання на 21.09.2022.

Однак, представник позивача не з`явився у судове засідання 21.09.2022, при цьому подавши 19.09.2022 клопотання про відкладення судового засідання.

У судовому засіданні 21.09.2022 судом було оголошено перерву до 12.10.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.09.2022 позивача було повідомлено про відкладення судового засідання на 12.10.2022 (ухвала суду була отримана позивачем 03.10.2022, що підтверджується інформацією з офіційного сайту АТ «Укрпошта» щодо відстеження пересилання поштових відправлень за ідентифікатором пошуку 943).

Втім, представник позивача не з`явився у судове засідання 12.10.2022; про причини неявки суд не повідомив; клопотань про відкладення розгляду справи не подавав.

У судовому засіданні 12.10.2022 судом було постановлено протокольну ухвалу (без виходу до нарадчої кімнати) про відкладення судового засідання на 26.10.2022.

При цьому, ухвалою суду від 13.10.2022 було викликано позивача у судове засідання, призначене на 26.10.2022.

Як вбачається з інформації, наявної в Базі «Діловодство спеціалізованого суду», вказана ухвала була направлена на електронну адресу представника позивача (адвоката) , яка вказувалась адвокатам у заявах, поданих під час розгляду судом справи, та була отримана адвокатом 13.10.2022.

Крім того, ухвала суду від 13.10.2022 про виклик позивача у судове засідання, призначене на 26.10.2022, була надіслана на адресу позивача засобами поштового зв`язку, що підтверджується фіскальним чеком №029.

Отже, позивач був належним чином повідомлений про розгляд Господарським судом міста Києва 26.10.2022 справи №910/2444/22.

Однак, представник позивача у судове засідання 26.10.2022 не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення судового засідання не подавав.

Суд зазначає, що у зв`язку з неявкою представника позивача у судові засідання, неподанням позивачем заяв/клопотань про відкладення судового засідання/оголошення перерви, будь-яких інших документів, з яких би вбачалось, що позивач підтримує свої позовні вимоги, заявлені у даній справі, суд позбавлений можливості ухвалити законне та обґрунтоване рішення (з урахуванням вимог, викладених у ст. 236 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, вказана бездіяльність позивача перешкоджає вирішенню спору та подальшому розгляду справи, що свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи неявку позивача, належним чином повідомленого про день, час та місце судового розгляду, в судове засідання 26.10.2022, неповідомлення останнім про причини своєї неявки, а також неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, суд дійшов висновку про залишення позову ОСОБА_1 без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно з ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За таких обставин, враховуючи, що суд дійшов висновку залишити позов без розгляду у зв`язку з неприбуттям позивача у засідання без поважних причин, судовий збір покладається на позивача.

Керуючись статтями 185, 226, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Альянс ВВ», ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про визначення розміру статутного капіталу та складу засновників залишити без розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили негайно з моменту її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Північного апеляційного господарського суду протягом 10 днів з дня її проголошення.

Повний текст складено та підписано 27.10.2022.

Суддя О.М. Спичак