УХВАЛА

про залишення позову без руху

м. Київ

25.10.2022Справа № 910/10764/22

За позовом Селянського (фермерського) господарства «АЛЕКС» (56419, Миколаївська обл., Доманівський р-н, с. Богданівка, вул. Степова, буд. 14)

До Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВТ ГРУП» (01054, м. Київ, вул.. Олеся Гончара, буд. 41 «А», офіс 310)

Про стягнення заборгованості за договором поставки у розмірі 558 402, 69 грн.

Суддя Бондаренко-Легких Г. П.

Без виклику представників сторін.

ВСТАНОВИВ:

Селянське (фермерське) господарство «АЛЕКС» (надалі - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «ВВТ ГРУП» (надалі - відповідач) про стягнення заборгованості за договором поставки сільськогосподарської продукції №392-04/22с від 28.04.2022 у розмірі 558 402, 69 грн.

Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач впродовж квітня-травня 2022 року здійснив поставку товару відповідачеві, натомість відповідач здійснив лише часткову оплату вартості поставленого товару. Відтак, позивач просить стягнути з відповідача суму заборгованості у розмірі 453 700, 45 грн, а також суму інфляційних втрат у розмірі 90 520, 33 грн та 3 % річних у розмірі 14 181, 91 грн.

Також позивач просить покласти на відповідача суму судових витрат, що складаються із судового збору та витрат на професійну правничу допомогу.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Пунктом 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України визначено, що позовна заява має містити зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

До позовної заяви долучено розрахунок 3 % річних та інфляційних втрат. Натомість, суд зазначає, що саме лише зазначення боргових періодів та кінцевих результатів розрахунків не є обґрунтованим розрахунком. Зокрема, позивачем не обґрунтовано визначення саме таких дат прострочення сплати вартості поставленого товару партіями з урахуванням п. 4.1. Договору, оскільки в матеріалах справи наявні накладні з іншими датами поставки товару, а ніж визначено позивачем в позовній заяві.

За таких обставин, су дійшов висновку, що всупереч п. 3 ч. 3 ст. 162 ГПК України позовна заява не містить обґрунтований розрахунок сум, що стягуються.

Так, представником позивача не надано обґрунтованого розрахунку суми позовних вимог по кожній партії товару, оскільки в додатку № 1 до позовної заяви позивач не зазначив номерів та дат видаткових накладних, що підтверджують факт поставки, не визначив дат виставлення рахунку (та дат їх направлення відповідачеві), не зазначено яким чином позивачем визначаються дати прострочення з урахуванням п. 3.5 договору щодо строків оплати, а тому суд самостійно не може тлумачити умови договору, визначати дату поставки т вираховувати строк, на який у відповідача виник обов`язок з поставки товару. Разом з тим, позивач в додатку № 1 до позовної заяви ніяким чином не визначає, яким чином він визначає суму заборгованості. Так, наприклад, по поставці по партії № 1 (як визначає позивач), поставлено товар на суму 405347,16 (дати поставки не визначено, як і чим підтверджується факт поставки), не зазначено, коли у відповідача виник обов`язок по оплаті товару у відповідності до пунктів 3.5 та 4.1 договору з урахуванням часткових оплати, визначених договором, не зазначено коли та на підставі чого відповідачем здійснено часткову оплату, якщо вона відбулася, не обраховано строку початку прострочення, а саме не зазначено, чого позивач вважає, що період прострочення наступив 13.05.2022 року та закінчився 04.07.2022 та 03.06.2022 -20.07.2022 року відповідно.

Це стосується кожної партії товару, яку визначає позивач у додатку № 1, який він вважає обґрунтованим розрахунком позовних вимог. При цьому, без надання обгрунтованих розрахунків, суд позбавлений можливості самостійно, за позивача проводити такі розрахунки на підставі первинних документів , оскільки це порушить принцип змагальності сторін в господарському процесі та нівелює роботу адвоката, який має надавати професійну правничу допомогу, а суд зобов`язаний тільки перевіряти арифметичну правильність таких розрахунків. При цьому, позивач має обґрунтувати з урахуванням умов договору дату поставки товару, якщо вона відбулася та з урахуванням умов договору обґрунтувати дату (з розрахунком), з якої відповідач вважається таким, що прострочив оплату поставленого товару.

У розрахунку суму боргу позивачу також слід розрахувати не тільки суму 3% річних та інфляційних витрат, а також суму неоплаченого основного боргу, яку він просить стягнути з відповідача, по всім партіям поставленого товару.

Позивачу належить сформувати в одній таблиці документ, що свідчить про факт поставки та дату прийняття товару, зазначити вагу товару на дату прийняття та його ціну, зазначити номер рахунку, його дату та суму, який виставлений за кожну поставлену партію товару, зазначити номер платіжного доручення з датою та сумою оплати по кожній поставленій партії товару. обґрунтувати визначення строків прострочення. Визначити дату відшкодування ПДВ відповідачу згідно зареєстрованих податкових накладних до яких додатки два банківських дні для визначення визначення настання строку оплати решти 14% вартості поставленого товару.

Крім того, звернути увагу позивача, що на сторінці 2 та 3 позовної заяви дати прийняття товару визначені позивачем, не збігаються з періодами прострочення, визначеними позивачем в розрахунку обґрунтування сум, що він просить стягнути.

Так, наприклад, позивач зазначає по першій партії товар дату прийняття товару 30.05.2022 року ( абзац 8 сторінки 2), проте строк прострочення визначає вже з 13.05.2022 року.

За таких обставин, позивачем не виконано вимоги п. 3 ч. 3 статті 162 ГПК України щодо обґрунтування визначення розміру сум, які він просить стягнути з відповідача, що є підставою для залишення позовної заяви без руху на підставі ч. 1 статті 174 ГПК України.

Крім того, позовну заяву підписано представником позивача - адвокатом Юлією Тоботою. Оскільки, позовну заяву підписано представником, то у відповідності до частини 5 статті 164 ГПК України, до позовної заяви повинно бути додано довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника.

Згідно положень частини 4, 6, 7 статті 60 ГПК України повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Як встановлено Судом, на підтвердження повноважень адвоката було надано копію ордеру серії ВІ №1107429 від 10.10.2022. На ордері зазначено, що права адвоката не обмежуються. Копія договору про надання правової допомоги №29/09/2022 від 29.09.2022 на виконання якого виписаний вказаний ордер до матеріалів позовної заяви додана не була.

За відсутності в матеріалах позовної заяви копії договору про надання правової допомоги, Суд дійшов висновку, що адвокат за ордером серії ВІ №1107429 від 10.10.2022 наділений повноваженнями, перелік яких визначений статтею 20 закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", наділення адвоката будь - якими іншими повноваження доданими до матеріалів справи документами не підтверджено.

Стаття 20 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" не визначає серед професійних прав адвоката права підпису позовної заяви, вказана норма наділяє адвоката повноваженнями лише щодо складання заяв та їх подання, при цьому відсутні підстави ототожнювати наведене формулювання із наданням адвокату права підписувати позовні заяви тощо.

Отже, представником позивача, відповідно до статті 60 ГПК України, не було надано документів, що підтверджують його повноваження на підписання позовної заяви. Враховуючи вказане Суд дійшов висновку, що повноваження представника, який підписав заяву не підтверджені.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст. 162, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву Селянського (фермерського) господарства «АЛЕКС» без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із наданням обґрунтованого розрахунку 3 % річних та інфляційних втрат, а саме обґрунтування визначення боргових періодів з урахуванням порядку розрахунків передбаченого п. 3.5 та п. 4.1. Договору.

- подання до суду письмової заяви на виконання ухвали із доданням до неї доказів наявності у особи, яка підписала позовну заяву, відповідних повноважень (Договору про надання професійної правничої допомоги).

4. Попередити позивача, що відповідно до частини 4 статті 174 ГПК України, у разі якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

5. Ухвала набирає законної сили в день підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Г.П. Бондаренко - Легких