РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

31.10.2022Справа № 910/6288/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Турчина С.О. за участю секретаря судового засідання Шкорупеєва А.Д., розглянувши матеріали господарської справи

за позовом Акціонерного товариства "КИЇВГАЗ"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС"

про стягнення 584376,28 грн

Представники сторін:

від позивача: не з`явився

від відповідача: не з`явився

РОЗГЛЯД СПРАВИ СУДОМ

Короткий зміст позовних вимог.

Акціонерне товариство "КИЇВГАЗ" звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" про стягнення 584376,28 грн, з яких: 413246,03 грн - сума основного боргу, 27827,43 грн - 3% річних, 143302,82 грн - інфляційні нарахування.

Позовні вимоги мотивовані неналежним виконанням відповідачем взятих на себе зобов`язань за договором на виконання підрядних робіт №98 від 14.06.2017.

Процесуальні дії у справі, розгляд заяв, клопотань

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі №910/6288/22, розгляд справи постановлено здійснювати за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 15.09.2022.

08.09.2022 через відділ діловодства суду відповідач подав відзив на позовну заяву.

У підготовчому засіданні 15.09.2022 суд постановив протокольні ухвали без виходу до нарадчої кімнати про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та про відкладення підготовчого провадження на 29.09.2022.

16.09.2022 через відділ діловодства суду від позивача надійшла відповідь на відзив.

Протокольною ухвалою від 29.09.2022 суд закрив підготовче провадження у справі та призначив справу по суті на 20.10.2022.

Представники позивача та відповідача у судове засідання 20.10.2022 не прибули.

З метою повідомлення відповідача про розгляд справи по суті, ухвала суду від 29.09.2022 направлена відповідачу засобами електронного зв`язку, які наявні в матеріалах справи, оскільки у Господарському суді міста Києва тимчасово припинено фінансування поштової кореспонденції.

Суд зазначає, що ухвали суду від 27.07.2022 та 15.09.2022 направлені відповідачу засобами поштового зв`язку за адресою його місцезнаходження, що підтверджується наявними у матеріалах справи поштовими повідомленнями про вручення. Відтак, відповідачу було відомо про судове провадження та він мав цікавитись її перебігом.

Судом враховано, що частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Одночасно, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989р. Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії" (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі "Смірнова проти України").

Ураховуючи вище наведене, неявка представників сторін не перешкоджає розгляду спору у судовому засіданні 20.10.2022.

Відповідно до ч.3 ст.222 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку із неявкою в судове засідання всіх учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

У разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення (ч.4 ст.240 ГПК України).

Частиною п`ятою статті 240 Господарського процесуального кодексу України визначено, що датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.

ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Позиція позивача.

Позивач обґрунтовуючи позовні вимоги зазначає, що на виконання договору №98 на виконання підрядних робіт від 14.06.2017, позивач виконав роботи на суму 635677,04 грн, на підтвердження чого позивач надав акт приймання виконання будівельних робіт за лютий 2020 року.

Однак, внаслідок неналежного виконання відповідачем зобов`язань за договором заборгованість відповідача становить 413 246,03 грн. Посилаючись на допущене відповідачем простроченням виконання грошового зобов`язання позивач нарахував 3% річних у сумі 27827,43 грн та інфляційні втрати у сумі 143302,82 грн.

Позиція відповідача.

Відповідач у відзиві на позов проти позову заперечив, посилаючись на такі обставини:

рішенням № 07/2022 одноосібного засновника (учасника) Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" від 07 липня 2022 року вирішено:

надати згоду на здійснення процедури досудової санації Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" до відкриття провадження у справі про банкрутство;

уповноважити директора Товариства Дороша Олександра Віталійовича розробити план досудової санації, скликати збори кредиторів та внести план санації на їх розгляд;

звернутися до суду з заявою про затвердження плану досудової санації до відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС".

26.07.2022 відбулося засідання зборів кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС". Рішенням більше ніж 50% голосів незабезпечених кредиторів від загальної суми заборгованості 1 957 890773,70 грн, включених до Плану санації було схвалено План досудової санації Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС".

04.08.2022 Господарським судом міста Києва у справі № 910/6714/22 прийнято до розгляду заяву про затвердження плану санації до відкриття провадження у справі про банкрутство.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.08.2022 у справі № 910/6714/22 введено мораторій на задоволення вимог кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС", які включені до плану санації, що передбачає зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін виконання яких настав до дня уведення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до дня уведення мораторію.

Відповідач зазначає, що вимоги позивача вже враховані та відображені в схваленому кредиторами Плані досудової санації Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" в розмірі 413246,04 грн.

ОБСТАВИНИ ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

14.06.2017 між Товариством з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" (замовник, відповідач) та Акціонерним товариством "КИЇВГАЗ" (виконавець, позивач) укладений договір на виконання підрядних робіт №98 (далі - договір).

Відповідно до п.1.1. договору замовник доручає, а виконавець бере на себе роботи по прокладанню зовнішнього та внутрішньо-будинкового газопроводу згідно проєкту, а саме: Будівництво житлових будинків з об`єктами соціально-громадського призначення в урочищі "Гончари-Кожум`яки" по вул. Кожум`яцька, 24-34, вул. Дегтярній, 7-25, 29, 30, 31, 6-28, 32 у Подільському районі м. Києва (5-й пусковий комплекс). Зовнішні та внутрішні мережі газопроводу середнього та низького тисків житлового будинку по вул. Дегтярна, 28, 32, 32/1. Шафовий регуляторний пункт, згідно проєкту та листа, наданого замовником.

Згідно із п.3.2. договору договірна вартість договору складає 635677,04 грн.

Пунктом 2.6 договору замовник бере на себе зобов`язання після заключения договору, на основі рахунків:

- сплатити 100% виконавцю за вартість матеріалів, на протязі 3 календарних днів;

- залишкову вартість сплатити після закінчення будівельно-монтажних робіт.

Відповідно до п.5.2. договору початком робіт вважається друга доба з моменту отримання виконавцем 100% оплати вартості матеріалів та виконання замовником п.2.1.-2.6. Після закінчення монтажних робіт остаточний розрахунок здійснюється згідно актів виконаних робіт.

Згідно із 5.3. договору виконавець зобов`язується виконати роботи згідно проєкту в термін 60 робочих днів при виконанні п. 2.1-2.6.

Договір вступає в силу з моменту його підписання та діє до повного його виконання (п.5.1. договору).

17.02.2020 між позивачем та відповідачем підписаний Акт приймання виконаних будівельних робіт за лютий 2020 року (форма № КБ-2в) на суму 635677,04 грн та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за лютий 2020 року (форма КБ-3), якою визначено, що всього вартість виконаних будівельних робіт з ПДВ становить 635677,04 грн.

Як зазначено позивачем та не заперечується відповідачем відповідач здійснив часткову оплату заборгованості у сумі 150 000,00 грн.

Листом вих. № 0139 від 25.03.2020 відповідач підтвердив, що сума боргу становить 485677,04 грн та просив зменшити її розмір на суму 72431,01 грн як переплату по іншому договору.

На підставі листа відповідача (вих. № 0139 від 25.03.2020) позивач зменшив суму заборгованості по договору на суму 72431,01 грн, внаслідок заборгованість відповідача по договору становить 413246,03 грн.

У зв`язку із простроченням виконання грошового зобов`язання позивачем здійснено нарахування 3% річних у сумі 27827,43 грн (період з 15.04.2020 по 13.07.2022) та інфляційні втрати у сумі 143302,82 грн (нараховані за квітень 2020 року по червень 2022 року включно).

ДЖЕРЕЛА ПРАВА. ОЦІНКА АРГУМЕНТІВ УЧАСНИКІВ СПРАВИ.

Відповідно до ч.1 ст.509 Цивільного кодексу України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до ч. 2 ст.509 Цивільного кодексу України, зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст.11 Цивільного кодексу України договір є підставою виникнення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 статті 626 ЦК України визначено, що договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно зі ст.628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Частиною 1 статті 202 Цивільного кодексу України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 статті 837 Цивільного кодексу України передбачено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові (ч. 2 1 ст. 837 Цивільного кодексу України).

Згідно із ч.1, 3 ст.875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Частиною 4 статті 882 Цивільного кодексу України визначено, що передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

За змістом ч.1 ст.14 ГПК України суд розглядає справу не інакше як, зокрема, на підставі доказів поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

У відповідності до ч.3 ст.13, ч.1 ст.74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Наданим позивачем у матеріали справи Актом приймання виконаних будівельних робіт за лютий 2020 року (форма № КБ-2в) від 17.02.2020 підтверджується факт виконання позивачем та прийняття відповідачем робіт на суму 635677,04 грн.

Акт приймання виконаних будівельних робіт підписаний представниками позивача та відповідача без зауважень та заперечень.

Виходячи з наведених вище приписів процесуального закону, враховуючи положення договору суд дійшов висновку, що наданий позивачем акт приймання виконаних будівельних робіт, які є первинним документом у розумінні Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що фіксує факт здійснення господарської операції, відповідає вимогам статті 9 вказаного Закону України, Положенню про документальне забезпечення записів у бухгалтерському обліку, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України №88 від 24.05.1995 та є підставою виникнення обов`язку щодо здійснення розрахунків за виконані роботи.

У договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення (ч. 1 ст. 843 ЦК України).

Якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов`язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково (ч. 1 ст. 854 ЦК України).

Відповідно до ч.1 ст.530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

За змістом п.3.2., 5.2. договору відповідач зобов`язаний сплатити 100% позивачу за вартість матеріалів, на протязі 3 календарних днів; залишкову вартість сплатити після закінчення будівельно-монтажних робіт; після закінчення монтажних робіт остаточний розрахунок здійснюється згідно актів виконаних робіт.

Виходячи з умов договору, відповідач мав здійснити остаточний розрахунок за виконані роботи після підписання Акту приймання виконаних будівельних робіт за лютий 2020 року (форма № КБ-2в) від 17.02.2020, а саме 18.02.2020.

Як підтверджено матеріалами справи відповідач здійснив часткову оплату за виконані роботи, у зв`язку із чим, заборгованість відповідача перед позивачем за договором на виконання підрядних робіт №98 від 14.06.2017 становить 413246,03 грн.

Договір, відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України, є обов`язковим для виконання сторонами.

Згідно із ст.525 Цивільного кодексу України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст.526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Аналогічна правова норма передбачена частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України.

Згідно з ч.1 ст.598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Зобов`язання припиняється виконанням проведеним належним чином (стаття 599 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст.610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Невиконане відповідачем зобов`язання за договором у сумі 413246,03 грн підтверджується матеріалами справи. Відповідач факт наявності заборгованості у сумі 413246,03 грн не заперечує.

Більш того, заборгованість у розмірі 413246,03 грн включена до Плану санації Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС".

З огляду на викладене, оскільки невиконання відповідачем за договором на виконання підрядних робіт №98 від 14.06.2017 зобов`язання на суму 413246,03 грн підтверджується матеріалами справи, доказів оплати заборгованості відповідачем не надано, позовні вимоги в частині стягнення з відповідача 413246,03 грн основного боргу визнаються судом обґрунтованими.

Щодо посилань відповідача на те, що у провадженні Господарського суду міста Києва перебуває справа №910/6288/22 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" про затвердження плану санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку ст. 5 Кодексу України з процедур банкрутства та ухвалою суду від 04.08.2022 у вказаній справі введено мораторій, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1 ст.5 Кодексу України з процедур банкрутства визначено, що боржник за рішенням засновників (учасників, акціонерів) боржника має право ініціювати процедуру санації до відкриття провадження у справі про банкрутство. Санація боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюється відповідно до плану санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство (далі - план санації).

За змістом ч.6 ст.5 Кодексу України з процедур банкрутства в ухвалі про прийняття заяви до розгляду зазначаються час і місце проведення судового засідання у справі та введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, які включені до плану санації.

Як встановлено судом, ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.08.2022 у справі №910/6288/22 прийнято до розгляду заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" про затвердження плану санації Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" до відкриття провадження у справі про банкрутство.

Згідно із п.4 ухвали суду від 04.08.2022 введено мораторій на задоволення вимог кредиторів Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС", які включені до плану санації, що передбачає зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін виконання яких настав до дня уведення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до дня уведення мораторію.

Утім, норми Кодексу України з процедур банкрутства не містять заборони на подання позову про стягнення заборгованості за договірними зобов`язаннями у разі розгляду в суді досудової санації боржника та введення мораторію на задоволення вимог кредиторів.

Відтак, заперечення відповідача у відзиві на позов суд вважає безпідставними та необґрунтованими.

Позивач, у зв`язку із простроченням відповідачем виконання грошового зобов`язання заявив позовні вимоги про стягнення з відповідача 3% річних у сумі 27827,43 грн (період з 15.04.2020 по 13.07.2022) та інфляційні втрати у сумі 143302,82 грн (нараховані за квітень 2020 року по червень 2022 року включно).

Пунктом 1 статті 612 Цивільного кодексу України визначено, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Частиною 1 статті 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Згідно зі частиною 2 статті 625 Цивільного Кодексу України, за прострочення виконання грошового зобов`язання настає відповідальність у вигляді сплати суми боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також сплати трьох процентів річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Отже, у разі несвоєчасного виконання боржником грошового зобов`язання у нього в силу закону (частини другої статті 625 ЦК України) виникає обов`язок сплатити кредитору, поряд із сумою основного боргу, суму інфляційних втрат, як компенсацію знецінення грошових коштів за основним зобов`язанням внаслідок інфляційних процесів у період прострочення їх оплати, та 3 % річних від простроченої суми.

Індекс інфляції - це показник, що характеризує динаміку загального рівня цін на товари та послуги, які купуються населенням для невиробничого споживання, і його найменший період визначення складає місяць. Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений названою Державною службою, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція) (пп. 3.2 п.3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України №14 від 17.12.2013 "Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань").

Тобто, базою для нарахування розміру боргу з урахуванням індексу інфляції є сума основного боргу не обтяжена додатковими нарахуваннями, яка існує на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, а у випадку її часткового погашення - лише залишкова сума основного боргу на останній день місяця, у якому здійснено платіж. Періодом, на який розраховуються інфляційні втрати, є період прострочення, починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція (дефляція).

При цьому, індекс інфляції нараховується не на кожну дату місяця, а в середньому за місяць.

Невиконання грошового зобов`язання є триваючим правопорушенням, розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається за прострочення, що триває повний місяць, поки існує борг, та може бути визначено з урахуванням положень Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" у наступному місяці.

Верховний Суд у складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 20 листопада 2020 року по справі № 910/13071/19 роз`яснив, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

Отже, якщо період прострочення виконання грошового зобов`язання складає неповний місяць, то інфляційна складова враховується або не враховується в залежності від математичного округлення періоду прострочення у неповному місяці.

Перевіривши розрахунки 3% річних у сумі 27827,43 грн (період з 15.04.2020 по 13.07.2022) та інфляційні втрати у сумі 143302,82 грн (нараховані за квітень 2020 року по червень 2022 року включно), судом встановлено, що розрахунки є арифметично правильними, здійснені відповідно до вимог чинного законодавства та умов договору.

Таким чином позовні вимоги в частині стягнення 3% річних у сумі 27827,43 грн та інфляційні втрати у сумі 143302,82 грн суд задовольняє повністю.

Приписами ст.76, 77 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Згідно із ст.78, 79 Господарського процесуального кодексу України, достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

ВИСНОВКИ СУДУ.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог Акціонерного товариства "КИЇВГАЗ" про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" заборгованості у сумі 413246,03 грн, 3% річних у сумі 27827,43 грн та інфляційних втрат у сумі 143302,82 грн.

Судовий збір за розгляд справи відповідно до ст. 129 ГПК України покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73-74, 76-79, 86, 129, 233, 240, 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІВНІЧНО-УКРАЇНСЬКИЙ БУДІВЕЛЬНИЙ АЛЬЯНС" (03150, місто Київ, ВУЛИЦЯ ГОРЬКОГО (АНТОНОВИЧА), будинок 131, ідентифікаційний код 35129952) на користь Акціонерного товариства "КИЇВГАЗ" (01103, місто Київ, ВУЛИЦЯ МИХАЙЛА БОЙЧУКА, будинок 4Б, ідентифікаційний код 03346331) заборгованість у сумі 413246,03 грн, 3% річних у сумі 27827,43 грн, інфляційні втрати у сумі 143302,82 грн та витрати зі сплати судового збору у сумі 8765,64 грн.

Видати накази після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено та підписано: 31.10.2022.

Суддя С. О. Турчин