ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" вересня 2022 р. Справа№ 911/2393/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Куксова В.В.

суддів: Яковлєва М.Л.

Шаптали Є.Ю.

при секретарі Прокопович О.Є.

за участю представників учасників справи: згідно протоколу судового засідання від 07.09.2022.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали апеляційних скарг Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" та Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"

на рішення Господарського суду Київської області

від 13.12.2021 (повний текст складено 28.12.2021)

у справі №911/2393/21 (суддя Конюх О.В.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні позивача Кооператив індивідуальних забудовників "Сонячний"

про стягнення 232 465,56 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство «ДТЕК Київські електромережі», (далі - ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі», позивач), звернулося до Господарського суду Київської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Містопроектбуд», (далі - ТОВ «Містопроектбуд», відповідач), в якому просить суд стягнути штрафні санкції за договором від 02.11.2020 № 1018/02-20 про виконання будівельних робіт з організації приєднання об`єкта до електричних мереж (стандартне приєднання) за адресою: Київська обл., Києво-Святошинський р-н, с. Чайки, вул. Панаса Мирного, 10а, житловий будинок, ТВ №ЦС2-1318-19 (з поставкою обладнання), а саме:

- штраф згідно пункту 7.2.1 Договору у розмірі 7% вартості невиконаних у строки робіт в сумі 111882,44 грн.;

- неустойку згідно пункту 7.2.1 Договору у розмірі 0,1% від вартості робіт, з яких допущено прострочення виконання, починаючи з 31 дня прострочення в сумі 30 368,09 грн.;

- неустойку згідно пункту 7.2.8 Договору у розмірі 0,1% від ціни Договору за кожен день прострочення введення об`єкта в експлуатацію в сумі 90 215,03 грн.;

Рішенням Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 позов приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" задоволено частково.

Стягнуто з товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" на користь приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" 111882,44 грн. штрафу, 30368,09 грн. неустойки, 2133,76 грн. судового збору.

Стягнуто з приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на користь товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" 14074,18 грн. витрат на професійну правову допомогу.

У задоволенні решти вимог відмовлено.

Не погодившись з прийнятим рішенням, Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські електромережі" звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 у справі №911/2393/21 скасувати в частині відмови в задоволенні позовних вимог про стягнення неустойки та прийняти нове рішення, яким задовольнити дану позовну вимогу, а також, в частині стягнення 8925,82 грн витрат на професійну правову допомогу та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні витрат на професійну правову допомогу відмовити повністю.

Також скаржник звернувся із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 у справі №911/2393/21, обґрунтовуючи клопотання тим, що повний текст рішення отримано 04.01.2022.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що позивач повністю виконам умови Договору, в той час, як відповідач не виконав свої зобовязання з побудови обєкта та не здав його у експлуатацію в термін до 13.03.2021 виключно зі своєї вини. В той час, суд першої інстанції повністю проігнорував п. 7.2.8. Договору та доводи позовної заяви, помилково вважаючи, що підстави для даного виду відповідальності не настали.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному головуючому судді від 20.01.2022 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Куксова В.В., суддів Шаптала Є.Ю., Яковлєв М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 24.01.2022 відкладено вирішення питання щодо апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21 до надходження матеріалів справи до Північного апеляційного господарського суду.

Від Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи №911/2393/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.02.2022 задоволено клопотання Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" про поновлення строку для подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21. Відновлено Приватному акціонерному товариству "ДТЕК Київські електромережі" строк для подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21. Призначено справу до розгляду на 30.03.2022. Зупинено дію рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21 до винесення Північним апеляційним господарським судом судового акту за результатами розгляду апеляційної скарги.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 133/2022 від 14 березня 2022 року частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.04.2022 призначено справу до розгляду на 10.08.2022.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" також звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21 скасувати частково, в частині стягнення 111882,44 грн штрафу. 30368,09 грн неустойки, 2133,76 грн судового збору, та прийняти нове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити повністю.

Також скаржник звернувся із клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 13.12.2021 у справі №911/2393/21, обґрунтовуючи клопотання тим, що повний текст рішення отримано 04.01.2022.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до того, що прострочення виконання сталося не з вини відповідача, а через не сприяння позивача, який не забезпечив доступ відповідачеві до місця виконання робіт. Скаржник зазначає, що місцеві жителі перешкоджали проведенню робіт по заміні опор, оскільки опори знаходились дуже близько від приватних парканів, крім того, на них були змонтовані інші лінії (охоронна, інтернет тощо).

Згідно протоколу передачі справи раніше визначеному головуючому судді від 20.01.2022 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючого судді (судді-доповідача) Куксова В.В., суддів Шаптала Є.Ю., Яковлєв М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.02.2022 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21 - залишено без руху, надано скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

Від скаржника через відділ забезпечення документообігу суду та моніторингу виконання документів надійшла заява про усунення недоліків, до якої додано платіжне доручення №11 від 21.02.2022 про доплату судового збору в розмірі 204,36 грн, а також докази направлення третій особі у справі, копії апеляційної скарги і доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.05.2022 задоволено клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" про поновлення строку для подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21. Відновлено Товариству з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" строк для подання апеляційної скарги на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21. Призначено апеляційну скаргу для спільного розгляду на 10.08.2022.

21.06.2022 через відділ документального обігу Північного апеляційного господарського суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу, відповідно до якого останній просить апеляційну скаргу позивача залишити без задоволення.

Зокрема, у своєму відзиві останній зазначає, що в зв`язку із тим, що позивач не надав суду Акт приймання-передачі закінченого будівництвом об`єкта та Акт готовності об`єкта до експлуатації, суд першої інстанції зробив законний висновок про те, що обставини необхідні для застосування до відповідача неустойки передбаченої п. 7.2.8 Договору не наступили, а вимоги про її стягнення документально не підтверджені.

У зв`язку із перебуванням суддів у відпустці, розгляд апеляційних скарг Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" та Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі № 911/2393/21 не відбувся.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.08.2022 призначено справу №911/2393/21 до розгляду на 07.09.2022.

Учасники апеляційного провадження зявивлися в судове засідання 07.09.2022 та надали свої пояснення по суті апеляційних скарг.

В судовому засіданні 07.09.2022 було оголошено вступну та резолютивну частини постанови суду.

У відповідності до вимог ч. ч. 1, 2, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. В суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, дослідивши докази, заслухавши пояснення представників позивача та відповідача, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд встановив наступне.

Як вірно встановлено судом першої інстанції та перевірено колегією суддів, 02.11.2020 між ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» (замовник) та відповідачем ТОВ «Містопроектбуд» (підрядник) укладено Договір №1018/02-20 про виконання будівельних робіт з організації приєднання об`єкта до електричних мереж (стандартне приєднання) за адресою Київська область, Києво-Святошинський район, с. Чайки, вул. Панаса Мирного 10А, житловий будинок, ТВ №ЦС2-1318-19 (з поставкою обладнання), відповідно до якого підрядник зобов`язується за завданням замовника виконати на свій ризик та своїми силами роботи, а замовник прийняти і оплатити виконані роботи та змонтоване обладнання (пункти 1.1, 1.2).

Ціна договору визначена договірною ціною та кошторисною документацією (Додаток 2) та становить 2313206,00 грн. з ПДВ (пункт 3.1). Договірна ціна є твердою та визначається згідно із ДСТУ БД.1-1-1:2013. Розрахунки здійснюються за фактично виконані обсяги робіт за твердими розцінками та нарахуваннями, передбаченими кошторисами та розрахунком договірної ціни (пункт 3.3). Розрахунки проводяться шляхом перерахування попередньої оплати у розмірі 2% від ціни договору у строк до 10 календарних днів з моменту настання відкладальної обставини, передбаченої пунктом 11.1 Договору (визначення замовником джерела фінансування, що оформлюється шляхом надання письмового повідомлення підряднику щодо настання договірних зобов`язань) (пункт 4.1). Для розрахунків за виконані роботи та змонтоване обладнання підрядник не більше двох разів на місяць до 20 числа звітного місяця передає замовнику акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, акти приймання-передачі змонтованого обладнання та до 25 числа звітного місяця довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою КБ-3 (пункт 4.3).

Строк виконання робіт 120 днів (пункт 5.1). Строк здачі закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію 10 календарних днів з моменту закінчення робіт (пункт 5.2). Датою початку виконання робіт є дата отримання підрядником попередньої оплати (пункт 5.4).

Виконання робіт може бути призупинено або продовжено зі зміною строків виконання робіт у наступних випадках: обставини непереборної сили, поява нових чи додаткових робіт за ініціативою замовника (пункт 5.5).

Здавання-приймання робіт здійснюється відповідно до чинних норм і правил та оформлюється актами приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою КБ-3. Разом із актами підрядник передає замовнику належним чином оформлену виконавчу документацію (пункт 5.27).

Підрядник виконує комплекс робіт з пусконалагодження, випробувань та вимірів обладнання, необхідний для введення об`єкта в експлуатацію. За 10 днів до початку виконання пусконалагоджувальних робіт підрядник розробляє та погоджує із замовником та виробником обладнання програму наладки та випробувань обладнання після монтажу (пункт 5.28).

Замовник зобов`язаний передати підряднику для виконання робіт один примірник проектної документації (пункт 6.1.3); забезпечити підряднику доступ до місця виконання робіт (пункт 6.1.5); надати підряднику доступ до джерел енерго- та водопостачання, які необхідні для виконання робіт (пункт 6.1.6).

Замовник має право достроково в односторонньому порядку розірвати цей договір, повідомивши про це підрядника письмовим повідомленням про розірвання договору, що має бути відправлено підряднику не пізніше 15 календарних днів до дати розірвання, зазначеної у повідомленні. Договір вважається розірваним на вимогу замовника з дати розірвання, зазначеної у повідомленні (пункт 6.2.1); призупинити виконання робіт якщо у процесі виконання робіт замовником буде встановлена недоцільність їхнього подальшого проведення або неминучість одержання негативних результатів, про що замовник протягом 2х календарних днів повинен письмово повідомити підрядника. У цьому разі замовник зобов`язаний в 10-денний термін з дня призупинення (отримання підрядником повідомлення) робіт розглянути питання про порядок продовження виконання робіт або достроково в односторонньому порядку розірвати договір (пункт 6.2.7).

Підрядник зобов`язується: забезпечити виконання робіт та поставку обладнання у строки, встановлені цим договором, таким чином, щоб якість виконаних робіт та поставленого обладнання відповідала вимогам договору, державним будівельним нормам та іншим нормативним документам (пункт 6.3.1); отримати (актуалізувати) за дорученням замовника всі необхідні погодження прокладання КЛ та ПЛ на стадії виконання робіт з балансоутримувачами земельних ділянок, власниками суміжних комунікацій, комунальними та державними службами (пункт 6.3.3); надавати замовнику акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, акти приймання-передачі змонтованого обладнання та довідки про вартість виконаних будівельних робіт КБ-3 (пункт 6.3.4); інформувати замовника про хід виконання зобов`язань за договором, обставини, що перешкоджають його виконанню, та про заходи, необхідні для їх усунення (пункт 6.3.9); негайно призупинити виконання робіт, якщо у процесі виконання буде встановлена недоцільність їхнього подальшого проведення або неминучість одержання негативних результатів, про що підрядник протягом двох календарних днів повинен письмово повідомити замовника. У цьому разі замовник зобов`язаний в 10-денний термін з дня призупинення (отримання замовником повідомлення) робіт розглянути питання про порядок продовження виконання робіт або достроково в односторонньому порядку розірвати цей договір (пункт 6.3.11); передати замовнику закінчені роботи (закінчений будівництвом об`єкт) у порядку, передбаченому чинним законодавством. Брати участь спільно із замовником у роботі приймальної комісії із приймання закінченого будівництвом об`єкту в експлуатацію (пункт 6.3.7).

У разі порушення строків виконання робіт за цим договором до 30 календарних днів підрядник зобов`язаний сплатити на користь замовника штраф у розмірі 7% від вартості невиконаних робіт, а починаючи з 31 дня прострочення неустойку у розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення (пункт 7.2.1).

У разі порушення підрядником зі своєї вини строків здачі закінченого об`єкта в експлуатацію, підрядник сплачує на користь замовника неустойку у розмірі 0,1% від ціни договору за кожен день прострочення (пункт 7.2.8).

Сторони домовились, що строк позовної давності три роки застосовується для вимог про стягнення з підрядника штрафних санкцій (неустойка, штраф, пеня) (пункт 7.6).

Сторони домовились, що за прострочення виконання підрядником зобов`язань за договором, нарахування штрафних санкцій припиняється через рік від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (пункт 7.7).

Сторони звільняються від відповідальності за невиконання або неналежне виконання зобов`язань у разі виникнення обставин непереборної сили, які не існували під час укладання Договору та виникли поза волею сторін (пункт 9.1). Сторона, що не може виконувати зобов`язання за цим договором унаслідок дії обставин непереборної сили, повинна не пізніше ніж протягом 10 днів з моменту їх виникнення повідомити про це іншу сторону у письмовій формі (пункт 9.2). Під випадком у цьому договорі розуміються будь-які обставини, які не вважаються непереборною силою і які безпосередньо не обумовлені діями сторін і не пов`язані з ними причинним зв`язком, які виникають без вини сторін, поза волею або всупереч волі і бажанню сторін, і які не можна за умови застосування звичайних для цього заходів передбачити й не можна при всій обережності й передбачливості запобігти (пункт 9.7). Крім випадку і непереборної сили, підставою для звільнення сторони від відповідальності є кожна з таких обставин надзвичайного характеру: ухвалення рішення та(або) постанови органами судової влади, що роблять неможливим виконання зобов`язання та інше (пункт 9.9). Настання випадку й обставин засвідчується стороною, що на них посилається, шляхом надання іншій стороні документа, виданого органом державної та/або судової влади, місцевого самоврядування та/або підприємством, установою або організацією (пункт 9.10).

Будь-які зміни та доповнення до цього договору є невід`ємною частиною договору та є обов`язковими для виконання сторонами лише у разі, якщо вони оформлені таким чином: виконані письмово, підписані повноважними представниками сторін (підписи можуть бути скріплені печатками) (пункт 12.2.2). Після підписання договору усі попередні переговори, листування, попередні угоди та протоколи про наміри з питань, що так чи інакше стосуються договору, втрачають юридичну силу (пункт 12.2.4).

Усі повідомлення, будь-яке листування тощо за цим договором будуть вважатися зробленими належним чином, якщо вони письмово оформлені та надіслані відповідним листом (рекомендований лист, цінний лист з описом вкладення, передача листа посильним). У будь-якому разі замовник вважається повідомленим з моменту фактичного отримання листа, а підрядник з моменту направлення замовником листа (передання до поштового відділення зв`язку та отримання фіскального чеку; проставлення на копії документа будь-якої відмітки, що свідчить про його отримання підрядником) (пункт 12.2.6).

Також сторонами підписано Додаток 1 до договору (вихідні дані для розрахунків твердої вартості будівельних робіт); Додаток 2 (договірна ціна), Додаток 3 (локальний кошторис та відомість ресурсів).

Сторони підписали Додаток 4 (Календарний план виконання робіт).

Робочим проектом зовнішнього електропостачання житлового будинку за адресою Київська область, Києво-Святошинський район, с. Чайки, вул. Панаса Мирного 10А, виконаним ТОВ «Лідер Проектенергобуд», із яким узгоджується підписаний календарний план виконання робіт, було передбачено:

1) Встановлення на перетині вулиць Панаса Мирного та Леонтовича комплектної трансформаторної підстанції 10/0,4кВ із силовим трансформатором потужністю 630кВА;

2) Живлення проектної КТП з одного боку від РУ-10 кВ ТП-7622 проектною КЛ-10кВ; з іншого боку від РУ-10 кВ ТП-8162 з використанням існуючої КЛ-10кВ « 7622 8162» від ТП-8162 до проектованої муфти М1 та прокладенням проектної КЛ-10кВ в землі від проектної КТП-10/0,4кВ;

3) Заміна існуючих опор №1,2 по вул. Леонтовича, та №3,8,11 по вул. Панаса Мирного на нові;

4) Прокладення нового кабельного виводу 0,4кВ в землі від РУ-0,4кВ проектної КТП-10/0,4 кВ до опори №1 по вул. Леонтовича;

5) Спорудження нової ПЛІ-0,4кВ по вул. Панаса Мирного від опори №1 до опори №11;

6) Встановлення на проектній опорі №11 щита обліку з 3-фазним автоматичним вимикачем;

7) Електропостачання щита обліку житлового будинку по вул. Панаса Мирного 10А відпайкою від проектної ПЛІ-0,4 кВ на опорі №11.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що між позивачем як замовником та відповідачем як підрядником було укладено договір, відповідно до якого відповідач взяв на себе зобов`язання власними силами поставити та змонтувати обладнання та виконати роботи вартістю 2 313 206,00 грн, які включали у себе зокрема встановлення трансформаторної підстанції, прокладення підземної кабельної лінії, а також заміну опор та прокладення повітряної лінії електропередач у строк 120 календарних днів з дати отримання попередньої оплати. Також було встановлено строк введення об`єкту в експлуатацію 10 календарних днів з моменту закінчення робіт. Позивач здійснив передоплату в сумі 46 264,12 грн. платіжним дорученням від 03.11.2020, таким чином твердить, що виконання робіт мало бути завершено 03.03.2021 включно, а у термін до 13.03.2021 об`єкт мав бути введений в експлуатацію. Позивач твердить, що відповідач роботи виконував дуже повільно із порушенням календарного плану, у зв`язку з чим позивач направив відповідачу лист про максимальну активізацію робіт, що відповідачем здійснено не було. Натомість після закінчення строків виконання робіт 15.04.2021 відповідач направив позивачу лист із пропозицією укласти додаткову угоду про зміну строку виконання робіт. Позивач твердить, що 19.04.2021 направив відповідачу лист про зупинення виконання робіт з 22.04.2021 та необхідність забезпечити участь представника на об`єкті для комісійної фіксації фактично виконаних робіт. Позивач твердить, що відповідач участь представника у комісії не забезпечив; комісія у складі працівників позивача склала Акт фіксації обсягів робіт, виконаних відповідачем. У подальшому позивачу було надано Акт фіксації обсягів робіт, виконаних відповідачем від 14.05.2021, у якому відповідач підтвердив факт порушення строків. У зв`язку із простроченням строків та невиконанням частини робіт позивач просить суд стягнути з відповідача передбачені договором штрафні санкції.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач зазначає, що прострочення виконання сталося не з вини відповідача, а через не сприяння позивача, який не забезпечив доступ відповідачеві до місця виконання робіт. Відповідач твердить, що місцеві жителі перешкоджали проведенню робіт по заміні опор, оскільки опори знаходились дуже близько від приватних парканів, крім того, на них були змонтовані інші лінії (охоронна, інтернет тощо). Відповідач твердить, що з листа від 18.12.2019 вбачається, що КІЗ «Сонячний» не погоджував позивачу прокладення повітряної лінії із демонтажем старих опор. Відповідач твердить, що звертався до позивача із листом від 07.12.2020 для внесення коригування до проектно-кошторисної документації; 22.12.2020 надсилав Акт на коригування проектно-кошторисної документації без збільшення суми договору, однак запропонованих змін до договору внесено не було, натомість позивачем було ухвалено новий проект, у якому була відсутня повітряна лінія на нових опорах. Новий проект був датований 15.04.2021, тобто після закінчення строків виконання робіт за договором. Відповідач твердить, що його вина у простроченні робіт відсутня, прострочення сталося з вини кредитора, що виключає застосування до боржника заходів відповідальності. Крім того, відповідач твердить, що позивач просить стягнути з відповідача дві пені на підставі пункту 7.2.1 та 7.2.8 договору, що суперечить ст. 61 Конституції України. Також відповідач просить суд покласти на відповідача судові витрати відповідача, у тому числі на професійну правову допомогу.

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції керувався тим, що у процесі розгляду справи, відповідачем не було надано суду жодних належних та допустимих доказів, що б підтверджували належне виконання ним своїх обов`язків щодо своєчасної оплати у повному обсязі природного газу за договором № 5003/1920-КП-17 постачання природного газу від 20.09.2019.

Розглянувши апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" та Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі", колегія суддів дійшла висновку, що вони не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до статті 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, зокрема з правочинів.

Майново-господарські зобов`язання між суб`єктами господарювання виникають на підставі договорів (ст. 179 Господарського кодексу України) і сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору (ст. 627 Цивільного кодексу України).

За правовим змістом відносини сторін є договором будівельного підряду.

Відповідно до ст. 875 Цивільного кодексу України за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта.

До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до частини 1 ст. 321 ГК України, частини 1 ст. 843 та частин 1, 2 ст. 844 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна в договорі підряду може бути визначена в кошторисі. Кошторис може бути приблизним або твердим. Розділом ІІ договору сторони встановили, що ціна договору становить 2 313 206,00 грн. з ПДВ.

Відповідно до частини 2 статті 854 Цивільного кодексу України підрядник має право вимагати виплати йому авансу лише у випадку та в розмірі, встановлених договором.

За умовами пункту 4.1 Договору сторони передбачили попередню оплату у розмірі 2% від ціни договору, що за підрахунок суду становить 46264,12 грн.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 Цивільного кодексу України).

На виконання умов Договору позивач здійснив передоплату в сумі 46 264,12 грн. платіжним дорученням від 03.11.2020 №1789113, відтак у порядку пунктів 5.1, 5.4 Договору роботи за договором мали бути закінчені до 03.03.2021.

Якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін) (ст. 530 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ст. 882 ЦК України замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття.

Замовник організовує та здійснює прийняття робіт за свій рахунок, якщо інше не встановлено договором. У прийнятті робіт мають брати участь представники органів державної влади та органів місцевого самоврядування у випадках, встановлених законом або іншими нормативно-правовими актами.

Замовник, який попередньо прийняв окремі етапи робіт, несе ризик їх знищення або пошкодження не з вини підрядника, у тому числі й у випадках, коли договором будівельного підряду передбачено виконання робіт на ризик підрядника.

Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною.

Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими.

Відповідно до пункту 5.27 Договору здавання-приймання робіт здійснюється відповідно до чинних норм і правил та оформлюється актами приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в та довідками про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою КБ-3. Для розрахунків за виконані роботи та змонтоване обладнання підрядник не більше двох разів на місяць до 20 числа звітного місяця передає замовнику акти приймання виконаних будівельних робіт за формою КБ-2в, акти приймання-передачі змонтованого обладнання та до 25 числа звітного місяця довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрати за формою КБ-3 (пункт 4.3).

Як вірно встановлено судом першої інстанції та перевірено колегією суддів, до матеріалів справи додано докази про прийняття робіт та обладнання замовником загалом на суму 714 885,48 грн., а саме довідки про вартість виконаних будівельних робіт КБ-3 та підписані обома сторонами:

Акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 від 15.12.2020 на суму 37 136,16 грн.;

Акт приймання-передачі змонтованого обладнання від 15.12.2020 на суму 408 000,00 грн.;

Акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за грудень 2020 від 23.12.2020 на суму 72 644,34 грн.;

Акт №1 приймання виконаних будівельних робіт за січень 2021 від 22.01.2021 на суму 197 104,98 грн.

В свою чергу відповідач звертався до директора із управління активами ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» Кірліса Шарунаса із листом від 07.12.2020 №49/12 (лист вручено позивачу 08.12.2021, про що свідчить вхідна відмітка ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» №16/2/02/1/103976), у якому повідомляв про необхідність внесення коригування до проектно-кошторисної документації та просив створити комісію для визначення обсягів виконуваних робіт згідно укладеного договору.

Колегія суддів зазначає, що лист адресований неналежній особі. Право на вчинення юридично значимих дій від імені юридичної особи-замовника (у тому числі підписувати договори тощо) належить керівнику та підписанту згідно даних Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань Бондару Д.В. Крім того, пунктом 12.2.10.1 Договору сторони визначили особу, відповідальну за координацію дій з виконання договору від замовника Колосова С.О.

Відповідач у своїй апеляційній скарзі зазначає, що звертався до директора із управління активами ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» Кірліса Шарунаса із листом від 22.12.2020 №50/12 (направлений електронною поштою), у якому у зв`язку із відсутністю необхідності заміни опор просив підписати акт на коригування проектно-кошторисної документації без збільшення суми договору.

Проте, як вірно встановлено судом першої інстанції, вказаний лист також адресований неналежній особі, крім того, доказів надіслання або вручення вказаного листа у розумінні пункту 12.2.6 Договору матеріали справи не містять.

Водночас, матеріали справи містять роздруківку електронного листування між відповідачем та ОСОБА_1 щодо технічних рішень до проекту по договору.

Разом із тим, колегія суддів погоджується із судом першої інстанції, що доказів наявності у вказаної особи приймати будь-які рішення щодо виконання договору від імені замовника матеріали справи не містять. Крім того, пунктом 12.2.6 Договору сторони погодили, який саме порядок повідомлення сторін одна одної буде вважатися належним: усі повідомлення, будь-яке листування тощо за цим договором будуть вважатися зробленими належним чином, якщо вони письмово оформлені та надіслані відповідним листом (рекомендований лист, цінний лист з описом вкладення, передача листа посильним). У будь-якому разі замовник вважається повідомленим з моменту фактичного отримання листа, а підрядник з моменту направлення замовником листа.

З огляду на викладене, роздруківка електронного листування не є належним доказом звернень відповідача до позивача з питань зміни проектних рішень.

Відповідачем до відзиву долучено лист від 17.08.2020 №1/03/ДепТП2/ЦС2-1318-19/134790 про розгляд проектної документації, який є внутрішньою документацією позивача та не впливає на зміст правовідносин сторін (пункт 12.2.4 Договору), оскільки датований задовго до укладення Договору на виконання будівельних робіт від 02.11.2020.

Позивач твердить, що звертався до відповідача з листом від 24.02.2021 №52/2-228, у якому зазначав про порушення відповідачем строків виконання робіт, які відповідач обґрунтовує неякісною проектно-кошторисною документацією, та вказував про необхідність максимально швидко активізувати роботи. Разом із тим доказів надіслання або вручення вказаного листа у розумінні пункту 12.2.6 Договору матеріали справи не містять.

Відповідач звертався до позивача із листом від 15.04.2021 №09/04 (лист вручено позивачу 15.04.2021, про що свідчить вхідна відмітка ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» №16/2/02/1/32630), у якому повідомляв про те, що підрядником було виявлено у ході проведення будівництва не враховані проектною документацією роботи, у зв`язку з цим проведення додаткових робіт в інтересах замовника, про що повідомлено замовника та надано Акт на коригування проектно-кошторисної документації без збільшення кошторису. Також у листі вказано про те, що виконання робіт зупинено не по вині підрядника, а пов`язане із перешкоджанням місцевими жителями, які вважають проведення робіт незаконним. Також підрядник твердить, що замовник всупереч вимогам ст. 879 ЦК України не в змозі забезпечити підряднику доступ до місця проведення робіт та передав непогоджену проектну документацію, тож просив підготувати та укласти додаткову угоду в частині зміни строку виконання робіт.

Позивач направив відповідачу лист від 19.04.2021 №4/05/12302, у якому, посилаючись на пункт 6.2.7 Договору повідомив підрядника про зупинення робіт за договором з 22.04.2021. Цим же листом повідомлено про необхідність забезпечити участь уповноваженого представника на об`єкті для роботи у складі комісії для фіксації фактично виконаних робіт. До матеріалів справи додано копію Акту фіксації робіт, виконаних ТОВ «Містопроектбуд» від 20.04.2021, який підписаний трьома представниками позивача. Зазначений в Акті представник підрядника у роботі комісії участі не брав та Акт не підписав.

Відповідач звертався до позивача із листом від 20.04.2021 №012/04 (лист вручено позивачу 22.04.2021, про що свідчить вхідна відмітка ПрАТ «ДТЕК Київські електромережі» №16/2/02/1/34253) у відповідь на лист №4/05/12302 від 19.04.2021, у якому:

- наводив перелік виконаних робіт за договором,

- повідомляв про те, що причиною, що не дає змогу підряднику виконати свої зобов`язання, є не сприяння замовника (не внесення у розумні строки змін до ПКД, неприйняття робіт у розумні строки за Актами виконаних робіт, передання в роботу непогодженої проектної документації, яка не відповідає державним будівельним нормам),

- пропонував замовнику підготувати та підписати Акт на коригування проектно-кошторисної документації, Акти виконаних робіт КБ-2в, надані під розпис 08.04.2021; Додаткову угоду про збільшення строків виконання робіт;

- просив надати відсутні робочі креслення у частині заведення КЛ-10кВ у діючу КТП7622 та внести відповідні зміни у ПКД без збільшення ціни; прийняти рішення щодо того, як і яким чином виконувати роботи; привести проектну документацію у відповідність до державних будівельних норм.

Відповідачем до відзиву долучено лист від 21.04.2021 №4/43/ДепРМТП/2/ЦС2-1318-19/144043 про розгляд проектної документації, згідно якого розглядалися зміни до проектних рішень і яким визнано таким, що втратив чинність лист від 17.08.2020 №1/03/ДепТП2/ЦС2-1318-19/134790. Вказаний лист також є внутрішньою документацією позивача та датований поза межами строків виконання робіт та після направлення відповідачу повідомлення про призупинення робіт.

Доказів внесення змін до договору підряду за згодою сторін як в частині обсягів та вартості робіт, та і в частині строків їх виконання, у формі, передбаченій пунктом 12.2.2 Договору, суду не подано.

Колегією суддів враховано викладені у листах та апеляційній скарзі відповідача обставини щодо виникнення проблемних питань на будівельному майданчику, які на твердження відповідача, потребували зміни проектних рішень.

Проте, як вірно зазначено судом першої інстанції, залучений до матеріалів справи проект містить погодження креслень КІЗ «Сонячний» як щодо прокладання двох КЛ-10 Кв, так і щодо заміни існуючих опор; пунктом 6.3.3 договору було віднесено до обов`язків підрядника отримати (актуалізувати) за дорученням замовника всі необхідні погодження прокладання КЛ та ПЛ на стадії виконання робіт з балансоутримувачами земельних ділянок, власниками суміжних комунікацій, комунальними та державними службами; залучена відповідачем із клопотанням від 29.11.2021 відповідь КІЗ «Сонячний» від 17.11.2021 №39 на адвокатський запит свідчить, що прокладення повітряної лінії було погоджено КІЗ «Сонячний», крім того, третя особа повідомляла, що правління КІЗ «Сонячний» пропонувало у разі заміни старих опор за власний рахунок тимчасово демонтувати лінії відеонагляду та інтернету; умовами розділу ІХ Договору було передбачено обставини, які поза волею сторін перешкоджають виконанню договору (обставини непереборної сили, випадки за визначенням пункту 9.7, обставини надзвичайного характеру), підтверджувати документами (пункт 9.10).

Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що відповідачем порушено строки виконання робіт за договором, а роботи вартістю 1 598 320,52 грн. (ціна договору 2 313 206,00 грн. мінус вартість робіт та обладнання, закрита Актами КБ-2в, Довідками КБ-3 та Актом приймання-передачі змонтованого обладнання 714 885,48 грн.) виконані не були.

Щодо посилань відповідача у своїй апеляційній скарзі на кабельний журнал, Акти на закриття прихованих робіт від березня 2021 року тощо, колегія суддів зазначає, що вони є виконавчою документацією, яка у розумінні пунктів 4.3, 5.27, 6.3.17 Договору та пунктів 88-97 Постанови КМ України, від 01.08.2005 № 668 "Про затвердження Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві" не свідчать про передання робіт замовнику.

Водночас, як вірно встановлено судом першої інстанції та перевірено колегією суддів, відповідачем не подано доказів складення та передання підрядником замовнику Актів КБ-2в та Довідок КБ-3 (стаття 882 ЦК України) на обсяг та вартість робіт більші, ніж визнає та доводить позивач.

В свою чергу, позивач звертався до відповідача із претензією від 24.05.2021 №4/05/15784, у якій повідомляв про порушення зобов`язань за договором щодо прострочення строків виконання робіт та здачі об`єкту в експлуатацію, у зв`язку з чим просив перерахувати відповідно до пунктів 7.2.1 та 7.2.8 штраф 7% в сумі 111882,44 грн.; неустойку у розмірі 0,1% від ціни договору в сумі 90 215,03 грн. Вказану претензію відповідач отримав 04.06.2021, про що свідчить залучена до матеріалів справи копія рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення №028.

Проте, як вбачається із матеріалів справи, доказів надання відповіді на претензію матеріали справи не містять.

Щодо вимог про стягнення з відповідача штрафу 7% в сумі 111882,44 грн. та неустойки за прострочення виконання робіт за період з 03.04.2021 по 21.04.2021 в сумі 30 368,09 грн. колегія суддів зазначає таке.

Відповідно до пункту 7.2.1 Договору у разі порушення строків виконання робіт за цим договором до 30 календарних днів підрядник зобов`язаний сплатити на користь замовника штраф у розмірі 7% від вартості невиконаних робіт, а починаючи з 31 дня прострочення неустойку у розмірі 0,1% вартості робіт, з яких допущено прострочення.

Згідно із частиною 4 ст. 631 ЦК України закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

Пунктом 3 частини 1 статті 611 Цивільного кодексу України передбачено, що одним із наслідків порушення зобов`язання є сплата неустойки, а в силу вимог частини 2 статті 551 Цивільного кодексу України якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюються договором або актом цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 549 ЦК України штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Згідно з частиною 1 статті 230 Господарського кодексу України штрафними санкціями в цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання зобов`язання.

Відповідно до частини 4 статті 231 Господарського кодексу України у разі якщо розмір штрафних санкцій законом не визначено, санкції застосовуються в розмірі, передбаченому договором. При цьому розмір санкцій може бути встановлено договором у відсотковому відношенні до суми невиконаної частини зобов`язання або у певній, визначеній грошовій сумі, або у відсотковому відношенні до суми зобов`язання незалежно від ступеня його виконання, або у кратному розмірі до вартості товарів (робіт, послуг).

За таких обставин умовою застосування до боржника неустойки у вигляді штрафу є: по-перше, наявність порушення боржником зобов`язання, а по-друге, така неустойка (штраф) за порушення зобов`язання має бути передбачена Договором.

Статтею 253 Цивільного кодексу України визначено, що перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Тому період обчислення неустойки починається з наступного дня після дати, в якій зобов`язання мало бути виконано.

Позивач правомірно вказує, що строк виконання робіт за договором сплив 03.03.2021 (відтак з 04.03.2021 настало прострочення), вартість невиконаної частини робіт становить 1 598 320,52 грн., відтак, у позивача наявні правові підстави для стягнення передбаченого договором штрафу 7% від вартості прострочених робіт, а саме у сумі 111 882,44 грн.

За умовами пункту 7.2.1 Договору, додатково до штрафу, з 31 дня прострочення, а саме з 03.04.2021 у позивача наявні правові підстави для нарахування та стягнення з відповідача неустойки у розмірі 0,1% від вартості прострочених робіт. Позивачем вказана неустойка нарахована по 21.04.2021 (переддень зупинення виконання робіт відповідно до повідомлення замовника від 19.04.2021 №4/05/12302).

Судом першої інстанції вірно взято до уваги, що у даному випадку неустойка застосовується за прострочення негрошового зобов`язання з виконання робіт, у зв`язку з чим обмеження розміру такої неустойки подвійною обліковою ставкою НБУ відповідно до ст.ст. 1, 3 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» та ч. 2 статті 343 ГК України до відносин сторін не застосовується.

Щодо одночасного стягнення передбачених договором пені та штрафу, суд зазначає, що зазначене не суперечить статті 61 Конституції України, відповідно до якої ніхто не може бути двічі притягнений до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

По-перше, пеня та штраф є різновидом неустойки, і в межах одного виду відповідальності сторонами може бути застосований різний набір санкцій, про що неодноразово наголошував Верховний Суд; таке формулювання пункту 7.2.1 сторони погодили у Договорі, укладеному на підставі вільного волевиявлення, що відповідає положенням ч. 2 ст. 231 Господарського кодексу України.

По-друге, стаття 61 Конституції України розміщена у розділі ІІ Конституції України «Права, свободи та обов`язки людини і громадянина», та не стосується прав, обов`язків та юридичної відповідальності юридичних осіб у зобов`язальних відносинах, заснованих на господарському договорі.

Колегія суддів перевірила розрахунок неустойки в розмірі 0,1% від вартості прострочених понад 30 календарних днів робіт (1 598 320,52 грн.) за період з 03.04.2021 по 21.04.2021 та встановила, що належним чином розрахована неустойка становить 30 368,09 грн., у зв`язку з чим колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що вимоги позивача про стягнення штрафу 111 882,44 грн. та 30 368,09 грн. неустойки на підставі пункту 7.2.1 договору є обґрунтованими та належать до задоволення.

Щодо вимог позивача про стягнення неустойки 90 215,03 грн. на підставі пункту 7.2.8 Договору, колегія суддів встановила таке.

За умовами пунктів 5.2, 5.29, 6.3.17, 6.3.18 Договору строк здачі закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію 10 календарних днів з моменту закінчення робіт; приймання-передача закінчених будівельних робіт буде здійснюватися відповідно до чинного законодавства та нормативних актів, які регламентують прийняття закінчених об`єктів в експлуатацію; підрядник зобов`язаний передати замовнику закінчені роботи (закінчений будівництвом об`єкт), брати участь спільно із замовником у роботі приймальної комісії із приймання закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію; після закінчення робіт за договором передати замовнику виконавчу документацію, акти прихованих робіт, протоколи випробувань, паспорти та сертифікати на використовувані матеріали й обладнання та інші документи, необхідні для здачі закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію.

Згідно пункту 7.2.8 Договору у разі порушення підрядником зі своєї вини строків здачі закінченого будівництвом об`єкта в експлуатацію, підрядник сплачує на користь замовника неустойку у розмірі 0,1% від ціни договору за кожен день прострочення.

Відтак, застосування до підрядника відповідальності, передбаченої пунктом 7.2.8 Договору можливо за одночасним настанням таких умов:

1. Об`єкт закінчено будівництвом, про що сторонами складено Акт приймання-передачі закінченого будівництвом об`єкта, підрядником передано замовнику документацію, передбачену пунктом 6.3.18 Договору;

2. Об`єкт комісійно прийнято в експлуатацію, про що складено Акт готовності об`єкта до експлуатації;

3. Між підписанням Акту приймання-передачі закінченого будівництвом об`єкта та підписанням Акту готовності закінченого будівництвом об`єкта до експлуатації з вини підрядника минуло більше 10 календарних днів.

Акту приймання-передачі закінченого будівництвом об`єкта та Акту готовності об`єкта до експлуатації суду не подано. Враховуючи повідомлення замовника про призупинення робіт від 19.04.2021 №4/05/12302, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції, що вимоги позивача про стягнення неустойки 90 215,03 грн. (0,1% від ціни договору 2 313 206,00 грн. з 14.03.2021 по 21.04.2021) на підставі пункту 7.2.8 Договору за прострочення строків здачі закінченого будівництвом об`єкту в експлуатацію документально не підтверджені, не обґрунтовані та не належать до задоволення.

З огляду на вищевикладене, доводи позивача щодо того, що суд першої інстанції повністю проігнорував п. 7.2.8. Договору та доводи позовної заяви, помилково вважаючи, що підстави для даного виду відповідальності не настали, колегією суддів відхиляються з огляду на необґрунтованість.

Щодо посилань позивача щодо прострочення відповідачем окремих етапів робіт, колегія суддів додатково зазначає таке.

За змістом статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони у належній формі досягли згоди з усіх істотних умов, до яких, серед іншого, віднесено умови про предмет договору.

Отже, предмет договору визначається у момент його укладення, без нього не може існувати договору, а тому не може виникати зобов`язання; предмет договору має відображати головну сутність договору даного виду.

Відповідно до статті 875 ЦК України, де наведено нормативне визначення поняття договору будівельного підряду, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

У розумінні наведеної норми основним предметом договору будівельного підряду є результат будівельних робіт - завершений будівництвом об`єкт або закінчені будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації на замовлення замовника, а не процес виконання робіт чи діяльність підрядника на створення об`єкта та його здачу. Додатковим предметом будівельного підряду можуть бути нерозривно пов`язані із місцезнаходженням об`єкта проектні та пошукові роботи щодо розробки за завданням замовника проектної або іншої технічної документації та/або виконання пошукових робіт.

Виходячи з такого юридичного аналізу та враховуючи правову позицію, викладену у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі №910/22058/17, за загальним правилом неустойка (штраф, пеня) за порушення строків виконання підрядних робіт застосовується у разі прострочення виконання відповідачем обов`язку зі здачі завершеного будівництвом об`єкта в експлуатацію, тобто за прострочення виконання підрядних робіт в цілому, а не за прострочення у виконанні окремих етапів робіт/поставки обладнання в межах основного зобов`язання, за відсутності прямої вказівки в умовах договору про можливість застосування неустойки щодо порушення строків виконання окремих етапів робіт.

Подібна позиція викладена також у постанові Верховного Суду від 29.08.2019 у справі №911/2454/18.

Зважаючи на все вищевикладене в сукупності, судом першої інстанції правомірно та обгрунтовано задоволено позов в частині стягнення 111 882,44 грн. штрафу та 30 368,09 грн. неустойки. В іншій частині колегія суддів погоджується із судом першої інстанції щодо відмови в позові.

Водночас, як вбачається із матеріалів справи, відповідач у відзиві на позов просить суд покласти на позивача витрати відповідача на професійну правову допомогу, попередній (орієнтовний) розрахунок яких подано на суму 74 869,83 грн.

Відповідно до частин 1, 2, 3 ст. 126 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

На підтвердження витрат на професійну правову допомогу відповідач подав:

- договір №03092021 про надання правової допомоги від 03.09.2021, укладений між позивачем (клієнт) та адвокатом Чубаровим Д.В., який передбачає забезпечення захисту прав і законних інтересів клієнта у будь-якому статусі у кримінальних провадженнях, справах про адміністративне правопорушення, адміністративних, господарських, цівільних справах із строком дії 36 наступних календарних місяців. Відповідно до розділу 3 Договору підставою для сплати гонорару є рахунок-фактура; клієнт оплачує гонорар у день отримання рахунку-фактури;

- Додаток №1 до договору про надання правової допомоги від 03.09.2021, відповідно до якого вартість однієї години роботи адвоката становить 3000 грн.; участь адвоката у судовому засіданні коштує 3000 грн.; вартість одного технічного виїзду адвоката в суд становить 2000 грн.; вартість надсилання поштових відправлень, пов`язаних із наданням правничої допомоги становить 1000 грн.; вартість складання процесуальних документів обчислюється у залежності від затраченого часу;

- Додаток №3 до договору про надання правової допомоги від 03.09.2021, відповідно до якого сторони дійшли згоди, що попередня оплата наданих послуг адвоката за надання правової допомоги у господарській справі №911/2393/21 буде такою: вивчення матеріалів справи 3 год. 9000,00 грн.; правовий аналіз справи 1 год. 3000,00 грн.; написання відзиву та формування відзиву з усіма додатками 3 год. 9000,00 грн.; подання відзиву до суду 2000,00 грн.; представництво інтересів клієнта у судових засіданнях 3 судових засідання 9000,00 грн.; технічний виїзд 2000,00 грн.; складання клопотань, заяв та інших процесуальних документів 1 год 3000,00 грн.;

- Рахунок на оплату №01 від 06.09.2021 на суму 23 000,00 грн., до яких включено ознайомлення з матеріалами справи та узгодження правової позиції; складення відзиву, подання відзиву;

- Платіжне доручення від 07.09.2021 №181 на оплату ТОВ «Містопроектбуд» послуг адвоката.

Відповідно до частин 4, 5, 6 ст. 126 ГПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із:

1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг);

2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг);

3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт;

4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог частини четвертої цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами.

Суд звертає увагу на те, що у відповіді на відзив позивач зазначив про не співмірність розміру судових витрат складності справи, значенню її для сторін. Разом із тим, обґрунтування вказаної заяви позивачем суду не подано.

Суд враховує, що за змістом пункту 1 частини 2 статті 126, частини 8 статті 129 Господарського процесуального кодексу України розмір витрат на оплату професійної правничої допомоги адвоката встановлюється і розподіляється судом згідно з умовами договору про надання правничої допомоги при наданні відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, як уже сплаченої, так і тієї, що лише підлягає сплаті (буде сплачена) відповідною стороною або третьою особою.

Отже, витрати на надану професійну правничу допомогу у разі підтвердження обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості підлягають розподілу за результатами розгляду справи незалежно від того, чи їх уже фактично сплачено стороною/третьою особою чи тільки має бути сплачено (пункт 1 частини 2 статті 126 цього Кодексу).

З огляду на викладене, судом першої інстанції правомірно включено до складу судових витрат по справі 23 000,00 грн. витрат відповідача на оплату правової допомоги, вказані у рахунку на оплату від 06.09.2021 №1, який за умовами пункту 3.7 Договору №03092021 від 03.09.2021 є підставою для оплати, і до якого включені послуги, фактично надані адвокатом відповідачу, у зв`язку із чим судом першої інстанції обґрунтовано покладено на позивача відшкодування вказаних витрат відповідача у порядку, передбаченому ст. 129 ГПК України в сумі 8925,82 грн. пропорційно вимогам, у яких позивачу відмовлено (90215,03 грн.).

Доводи позивача у апеляційній скарзі, що даний спір виник виключно з вини відповідача, отже всі судові витрати по даній справі повинні бути покладені виключно на відповідача, колегією суддів оцінюються критично, оскільки як зазначалось вище, судові витрати, пов`язані з розглядом справи, у разі часткового задоволення позову покладаються на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Водночас, колегією суддів надано правову оцінку всім іншим доводам, наведеним скаржниками в апеляційних скаргах, проте, вони є необґрунтованими та такими, що спростовуються вищевикладеним та матеріалами справи, а також не впливають на вірне вирішення судом першої інстанції даного спору. Також, відсутні підстави для скасування чи зміни оскаржуваного судового рішення в розумінні ст.277 ГПК України з викладених в апеляційних скаргах обставин.

Згідно зі ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахуваноня кожного доказу (групи доказів).

Суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі "Трофимчук проти України" Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у контексті конкретних обставин справи.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що висновки суду першої інстанції про встановлені обставини і правові наслідки відповідають дійсним обставинам справи і підтверджуються достовірними доказами, а тому рішення рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/2 відповідає чинному законодавству, фактичним обставинам та матеріалам справи.

Згідно з ст. 17 Закону України "Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації" зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції.

Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи "Серявін та інші проти України", "Проніна проти України") і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Відповідно до ст. ст. 73, 74, 77 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких господарський суд у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

З огляду на викладене, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" та Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/2 є необґрунтованими та такими, що задоволенню не підлягають.

У зв`язку з відмовою в задоволенні апеляційних скарг, відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за їх подання і розгляд покладаються на скаржників.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційні скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Містопроектбуд" та Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські електромережі" - залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Київської області від 13.12.2021 у справі №911/2393/21 - залишити без змін.

Матеріали справи №911/2393/21 повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Повний текст складено 28.09.2022.

Головуючий суддя В.В. Куксов

Судді М.Л. Яковлєв

Є.Ю. Шаптала