ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відмову у відкритті апеляційного провадження

"12" жовтня 2022 р. Справа№ 910/4293/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шапрана В.В.

суддів: Андрієнка В.В.

Буравльова С.І.

за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2022 за заявою Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" про забезпечення позову у справі №910/4293/22 (суддя - Ломака В.С.) за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Вест Активс"; 2. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тавтєлєв Андрій Валентинович про визнання недійсною довіреності та договору, визнання права іпотекодержателя, скасування рішень про державну реєстрацію, поновлення державної реєстрації речового права та обтяження.

ВСТАНОВИВ:

У червні 2022 року Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" звернулося з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" про визнання недійсною довіреності та договору, визнання права іпотекодержателя, скасування рішень про державну реєстрацію та поновлення державної реєстрації речового права та обтяження.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.06.2022 відкрито провадження у справі №910/4293/22, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання та залучено до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Товариство з обмеженою відповідальністю "Вест Активс" та приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тавтєлєва А.В.

07.07.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про вжиття заходів забезпечення позову, в якій Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" просило суд вжити заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна: нежитлову будівлю загальною площею 1571,00 кв. м, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 000), а також заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" і будь-яким державним реєстраторам, у тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, усім посадовим особам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії, спрямовані на зміну власника, поділ, об`єднання, зміну інших характеристик, передачу третім особам будь-яких речових прав (окрім реєстраційних дій, спрямованих на виконання судового рішення про задоволення позову у цій справі №910/4293/22) щодо належного Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" на праві власності нерухомого майна.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.07.2022 у справі №910/4293/22 заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" про забезпечення позову задоволено повністю.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою, Товариство з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" 12.08.2022 засобами поштового зв`язку подало апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати оскаржувану ухвалу та постановити нову, якою відмовити у задоволенні заяви про забезпечення позову. Також в апеляційній скарзі викладено заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Аргументи скаржника щодо поновлення строку на апеляційне оскарження полягають у тому, що копію повного тексту ухвали суду від 08.07.2022 ним не отримано, а про її існування апелянт дізнався лише 10.08.2022 напередодні першого судового засідання у справі. Наведене, на переконання скаржника, є підставою для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 16.08.2022 апеляційну скаргу у справі №910/4293/22 передано на розгляд колегії суддів у складі: Шапран В.В. (головуючий суддя (суддя-доповідач)), Андрієнко В.В., Буравльов С.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 23.08.2022 відкладено вирішення питання про відкриття/відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення апеляційної скарги без руху у справі №910/4293/22 до надходження її матеріалів до Північного апеляційного господарського суду.

30.08.2022 до суду позивачем подано заперечення проти відкриття апеляційного провадження, у яких Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" вважає необґрунтованими доводи скаржника з приводу наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження.

05.09.2022 Господарський суд міста Києва скерував матеріали оскарження ухвали у справі №910/4293/22 до Північного апеляційного господарського суду.

Перевіривши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд", суддею-доповідачем виявлено її недоліки, а саме відсутність доказів, що підтверджують надсилання копії скарги третім особам у справі листом з описом вкладення.

Окрім цього, оцінивши на предмет поважності наведені заявником доводи стосовно пропуску процесуального строку на апеляційне оскарження, суддею-доповідачем визнано необґрунтованими аргументи заявника.

Судом зазначено, що матеріали справи містять докази на підтвердження того, що поштове відправлення з копією ухвали від 08.07.2022, яке надсилалося відповідачу, було повернуто до суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання". Також, з наданих позивачем до письмових заперечень проти відкриття доказів убачається, що у суді першої інстанції поштова кореспонденція, у тому числі і копія оскаржуваної ухвали, направлялася Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" на адресу його місцезнаходження, яка зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 03061, м. Київ, вул. Суздальська, буд. 13, та яку зазначив сам відповідач при зверненні з апеляційною скаргою.

З посиланням на правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 17.11.2021 у справі №908/1724/19, суддя-доповідач вказав, що у розумінні приписів процесуального закону ухвала суду від 08.07.2022 вважається належним чином врученою Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд".

Також суддею-доповідачем зазначено, що матеріали справи містять рекомендоване повідомлення про вручення поштового відправлення з трек-номером 362, яким судом першої інстанції надіслано відповідачу на його адресу ухвалу від 22.06.2022 про відкриття провадження у справі №910/4293/22. Вказана ухвала отримана Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" 04.07.2022. Отже, починаючи з дати отримання копії ухвали про відкриття провадження у справі, відповідач безумовно знав про наявність судового провадження та був зобов`язаний стежити за рухом справи і ухваленими судовими рішеннями. Обізнаність відповідача про наявність справи №910/4293/22 підтверджується поданим клопотанням про відкладення розгляду справи, отриманим судом першої інстанції 26.07.2022. Враховуючи наведені положення, відповідач не був позбавлений права та можливості ознайомитися з оскаржуваною ухвалою суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень, яка оприлюднена судом ще 11.07.2022.

Проте, Товариство з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" аргументувало поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження виключно неврученням йому копії ухвали суду. Однак, враховуючи факт обізнаності скаржника з ходом судового провадження, а також наявність можливості самостійно ознайомитися з ухвалою суду у Єдиному державному реєстрі судових рішень, останній безпідставно зволікав із вчиненням дій щодо оскарження ухвали.

З урахуванням вказаних обставин, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2022 апеляційну скаргу залишено без руху на підставі ч. ч. 2 та 3 ст. 260 ГПК України та надано заявникові строк на усунення недоліків десять днів з дня отримання копії ухвали шляхом подання доказів надсилання копії скарги третім особам та заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження з зазначенням інших підстав пропуску процесуального строку.

Копію ухвали від 12.09.2022 отримано скаржником засобами поштового зв`язку 29.09.2022.

До суду 29.09.2022 від Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" надійшла заява про виконання вимог ухвали від 12.09.2022. До заяви додано докази надсилання копії апеляційної скарги листом з описом вкладення на адреси третіх осіб. Отже, в наведеній частині скаржником виконано вимоги ухвали про залишення апеляційної скарги без руху.

04.10.2022 до суду від відповідача надійшла уточнена апеляційна скарга, у якій останнім викладено додаткові аргументи щодо наявності підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Так, Товариство з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" вказує на те, що у зв`язку зі збройною агресію російської федерації, з метою забезпечення життя працівників керівником відповідача було прийнято рішення про тимчасовий перехід на дистанційну роботу (поза офісним приміщенням). Вказане ускладнило вчасне отримання поштової кореспонденції. Окрім цього, на час активних бойових дій та певний час після директор скаржника була вимушена виїхати до іншого регіону України задля безпеки власної родини і змогла повернутися лише в липні 2022 року та лише тоді дізналася про існування господарського спору.

Разом з цим, суд відхиляє вказані аргументи заявника як необґрунтовані та такі, що не підтверджені доказами.

Так, переведення працівників на дистанційну роботу є питанням організації внутрішніх робочих процесів відповідача і не звільняє останнього від відповідальності за несвоєчасне виконання процесуальних обов`язків. Наведені скаржником обставини не спричинили припинення діяльності підприємства та виконання керівником і працівниками товариства своїх функціональних обов`язків, а отже, відповідач жодним чином не був обмежений у праві на своєчасне отримання інформації щодо даного судового провадження, зокрема, шляхом ознайомлення з процесуальними документами у Єдиному державному реєстрі судових рішень.

Апеляційний суд вказує на те, що причина пропуску строку звернення до суду може вважатися поважною, якщо вона відповідає одночасно усім таким умовам:

- це обставина (або кілька обставин), яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк;

- це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк;

- ця причина виникла протягом строку, який пропущено;

- ця обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тому, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

Разом з цим, скаржником не надано жодних доказів на підтвердження своїх доводів, зокрема, обставини переведення працівників на дистанційний режим роботи. До того ж, станом на час постановлення оскаржуваної ухвали у місті Києві та Київській області не велося жодних бойових дій та було відновлено роботу органів влади і місцевого самоврядування, у тому числі, судів.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що правова система багатьох країн-членів передбачає можливість продовження строків, якщо для цього є обґрунтовані підстави. Разом з тим, якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими, тому від судів вимагається вказувати підстави для поновлення строку. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Також у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Мушта проти України" зазначено, що право на суд, одним з аспектів якого є право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням, особливо щодо умов прийнятності скарги на рішення. Однак такі обмеження не можуть обмежувати реалізацію цього права у такий спосіб або до такої міри, щоб саму суть права було порушено. Ці обмеження повинні переслідувати легітимну мету та має бути розумний ступінь пропорційності між використаними засобами та поставленими цілями. Норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності, а їх застосування має відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані.

Апеляційний суд зазначає, що вирішення питання щодо поновлення строку перебуває в межах дискреційних повноважень суду, який згідно з ч. 1 ст. 119 ГПК України за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Отже, суд з урахуванням конкретних обставин справи має оцінити на предмет поважності причини пропуску встановленого законом процесуального строку і залежно від встановленого постановити ухвалу про поновлення або відмову у поновленні цього строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Як встановлено судом, починаючи з дати отримання копії ухвали про відкриття провадження у даній справі (04.07.2022) відповідач безумовно знав про наявність судового провадження та був зобов`язаний стежити за рухом справи і ухваленими судовими рішеннями. Обізнаність відповідача про наявність цієї справи підтверджується поданим клопотанням про відкладення розгляду справи, отриманим судом першої інстанції 26.07.2022.

Відтак, на переконання колегії суддів, суддею-доповідачем в ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху у повній мірі оцінено на предмет поважності причини пропуску строку на апеляційне оскарження судового рішення та визнано їх необґрунтованими. При цьому, підстави пропуску процесуального строку, вказані у заяві скаржника, поданій на виконання вимог ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, також не є поважними, про що було вказано вище.

Відповідно до ч. ч. 3 та 4 ст. 260 ГПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому, протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті апеляційного провадження у порядку, встановленому статтею 261 цього кодексу.

Суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на апеляційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження визнані судом неповажними (п. 4 ч. 1 ст. 261 ГПК України).

Про вказані наслідки Товариство з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" було повідомлено ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.09.2022 про залишення без руху поданої апеляційної скарги. Разом з цим, заявником не доведено поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

За таких обставин у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2022 у справі №910/4293/22 слід відмовити на основі вищезазначених приписів процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 4 ст. 261 ГПК України копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження надсилається учасникам справи у порядку, визначеному статтею 242 цього кодексу. Скаржнику надсилається копія ухвали про відмову у відкритті апеляційного провадження разом з апеляційною скаргою та доданими до скарги матеріалами. Копія апеляційної скарги залишається в суді апеляційної інстанції.

Керуючись статтями 260, 261 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.07.2022 у справі №910/4293/22.

2. Копію ухвали надіслати учасникам справи.

3. Скаржникові надіслати копію даної ухвали та оригінал апеляційної скарги з доданими документами.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та може бути оскаржена до Верховного Суду у строк двадцять днів з дня її складення.

Головуючий суддя В.В. Шапран

Судді В.В. Андрієнко

С.І. Буравльов