ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

10.10.2022 Справа №905/2199/20 (905/427/22)

Господарський суд Донецької області у складі судді Лейби М.О., при помічнику (за дорученням) Лабуня С.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовною заявою: Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат», м.Кам`янське, Дніпропетровська область в особі ліквідатора-арбітражного керуючого Сокол Олексія Юрійовича

до відповідача: Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу», м.Краматорськ, Донецька область

про визнання недійсним одностороннього правочину щодо зарахування зустрічних однорідних вимог

в межах справи

про банкрутство

за заявою ініціюючого кредитора: Компанії ІНДУМЕТ С.А. (INDUMET S.A.), Люксембург

до боржника: Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу», м.Краматорськ, Донецька область

без участі представників

ВСТАНОВИВ:

Позивач, Публічне акціонерне товариство «Дніпровський металургійний комбінат» в особі ліквідатора - арбітражного керуючого Сокол Олексія Юрійовича звернувся до Господарського суду Донецької області з позовною заявою до відповідача Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» (боржник у справі про банкрутство) про визнання недійсним, вчиненого Корпорацією «Індустріальна Спілка Донбасу», одностороннього правочину щодо зарахування зустрічних однорідних вимог №337/16 від 16.03.2020 з моменту вчинення.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на невідповідність одностороннього правочину заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог №337/16 від 16.03.2020 вимогам статей 203, 601, 602 ГК України та статті 64 Кодексу України з процедур банкрутства, оскільки такий правочин вчинений в односторонньому порядку у період дії мораторію на задоволення вимог кредиторів ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», введеного ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.05.2019 у справі №904/2104/19 про банкрутство ПАТ «ДМК». Зарахування зустрічних однорідних вимог між ПАТ «ДМК» та Корпорацією «ІСД» порушує права інших кредиторів ПАТ «ДМК» оскільки є задоволенням індивідуальних вимог окремого кредитора Корпорації «ІСД».

Суд зазначає, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ, введено в Україні воєнний стан із 05 годин 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який на даний час продовжено до 23.11.2022 включно.

В той же час Наказом Голови Господарського суду Донецької області №20 від 28.02.2022 «Про встановлення особливого режиму роботи Господарського суду Донецької області» у зв`язку із загрозою життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників суду, керуючись ст. 3 Конституції України, ст. 29 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», рішенням Ради суддів України №9 від 24 лютого 2022 року, враховуючи положення Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24 лютого 2022 року, розпоряджень Харківської обласної військової адміністрації, прийнятих відповідно до ст. 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», установлено особливий режим роботи Господарського суду Донецької області в умовах воєнного стану та запроваджено тимчасово, до усунення обставин, які зумовили загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників суду, в умовах воєнної агресії проти України, обмеження доступу до приміщення суду.

Згідно з опублікованими Радою суддів України 02.03.2022 Рекомендаціями щодо роботи судів в умовах воєнного стану року, судам України рекомендовано за можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Ухвалою від 11.05.2022 позовну заяву прийнято до розгляду в межах справи про банкрутство №905/2199/20 за правилами загального позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства. Визначено, що про дату, час і місце проведення судового засідання учасників судового процесу буде додатково повідомлено відповідною ухвалою суду. Відповідачу запропоновано надати відзив на позовну заяву, позивачу - відповідь на відзив.

Рішенням загальних зборів судів Господарського суду Донецької області №1 від 13.06.2022 визначена можливість проведення судових засідань у приміщенні суду за наявності об`єктивних обставин, які забезпечать безпеку проведення такого судового засідання у приміщенні суду (перебування суддів, працівників суду за означеною вище адресою суду).

Ухвалою від 22.08.2022 позовну заяву призначено до розгляду у підготовчому засіданні 08.09.2022.

07.09.2022 на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису від розпорядника майна - арбітражного керуючого Конового О.С. надійшов відзив на позовну заяву (з додатком), в якому розпорядник майна просить суд відмовити у задоволенні позову.

У підготовчому засіданні 08.09.2022 оголошено перерву до 15.09.2022.

15.09.2022 судом постановлено ухвалу за результатами підготовчого засідання про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті на 10.10.2022.

10.10.22 на електронну адресу суду надійшло клопотання розпорядника майна арбітражного керуючого Глеваського В.В. про відкладання розгляду справи. Клопотання мотивовано посиланнями на ст. 12, 44 Кодексу України з процедур банкрутства та ст.42 ГПК України.

Розглянувши вказане клопотання, суд відмовляє в його задоволенні враховуючи, що ухвалою від 15.09.2022 судом закрито підготовчого провадження у даній справі, а в матеріалах справи наявний відзив арбітражного керуючого Конового О.С., який виконував на момент подання відзиву функції розпорядника майна по справі №905/2199/20.

У зв`язку з пошкодженням в результаті ворожих обстрілів електрозабезпечувальної інфраструктури м.Харкова та відсутністю у місті, а отже і у приміщенні суду у день проведення судового засідання електричної енергії, суд був позбавлений можливості провести судове засідання в режимі відеоконференції.

Проте, враховуючи, що явка представників сторін у судове засідання 10.10.22 не визнавалась судом обов`язковою, а також враховуючи, що під час розгляду справи судом було створено сторонам необхідні умови для доведення фактичних обставин справи, зокрема, було надано достатньо часу для реалізації кожним учасником спору своїх процесуальних прав, передбачених статтями 42, 46 ГПК України, зважаючи на наявність у матеріалах справи доказів, необхідних і достатніх для вирішення спору по суті, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними матеріалами.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд

встановив:

20.10.2016 між ПАТ Дніпровський металургійний комбінат (орендодавець) та Корпорацією Індустріальна Спілка Донбасу (орендар) був укладений договір оренди автомобіля №ІСД-009-2016-ард/16-1236-01 (далі - договір).

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.05.2019 у справі №904/2104/19 відкрито провадження у справі про банкрутство ПАТ Дніпровський металургійний комбінат, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Заявою №337/16 від 16.03.2020 про зарахування зустрічних однорідних вимог Корпорація «Індустріальна Спілка Донбасу», з посиланням на статті 601 ЦК України та 203 ГК України, повідомила ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» про припинення взаємних зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк яких настав та строк позовної давності яких не сплинув, а саме:

- вимоги Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» до ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» з поворотної допомоги в розмірі 338 800,00грн., що виникли відповідно до договору про надання поворотної фінансової допомоги №15-1862-02 від 07.12.2015, які є частиною суми грошових вимог Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» до ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» у справі про банкрутство №904/2104/19, визнаних ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.11.2019 у справі №904/2104/19;

та

- вимоги ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» до Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» зі сплати орендної плати за користування автомобілем в розмірі 338 800,00грн., що виникли відповідно до договору оренди автомобіля №ІСД-009-2016-ард/16-1236-01 від 20.10.2016, та пред`явлені ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» претензіями №01/ОП-33 від 19.02.2020 та №01/ОП-41 від 28.02.2020.

За твердженнями позивача - ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» такий правочин не відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки законодавство містить норми, які обмежують можливість проведення зарахувань з товариством, яка знаходиться в процедурі банкрутства.

Таким чином звертаючись з даним позовом про визнання недійсним правочину про зарахування зустрічних однорідних вимог між Корпорацією «Індустріальна Спілка Донбасу» та ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», позивач, з посиланням на пункт 5 частини 1 статті 602 Цивільного кодексу України та частину 14 статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства, зазначив, що зарахування зустрічних однорідних вимог суперечить імперативним нормам чинного законодавства, що є підставою недійсності правочину відповідно до частини 1, 4 статті 203, частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України.

У відзиві на позовну заяву арбітражний керуючий Коновий О.С., який виконував повноваження розпорядника майна у справі про банкрутство Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу», вважає безпідставними доводи позивача та просить відмовити у її задоволенні, зазначаючи, що дії відповідача повністю узгоджуються з нормами статті 601, частини 3 статті 203 Цивільного кодексу України.

Надаючи правову кваліфікацію встановленим обставинам суд виходить з такого:

Предметом судового розгляду в межах даної справи про банкрутство є вимога ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» про визнання недійсним одностороннього правочину - заяви Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» №337/16 від 16.03.2020 про припинення зобов`язань зарахуванням зустрічних однорідних вимог.

Відповідно до частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

За вимогами частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, частини 1 статті 193 Господарського кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Згідно з частиною 1 статті 598 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом.

Відповідно до вимог статті 601 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється зарахуванням зустрічних однорідних вимог, строк виконання яких настав, а також вимог, строк виконання яких не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги. Зарахування зустрічних вимог може здійснюватися за заявою однієї із сторін.

Відповідно до частини 1 статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Таким чином, заява про зарахування зустрічних однорідних вимог, здійснена Корпорацією, є правочином у розумінні вимог ст. 202 Цивільного кодексу України.

Згідно з частиною 5 статті 202 Цивільного кодексу України до правовідносин, які виникли з односторонніх правочинів, застосовуються загальні положення про зобов`язання та про договори, якщо це не суперечить актам цивільного законодавства або суті одностороннього правочину.

У відповідності до статті 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 16 ЦК України одним із способів захисту судом цивільних прав та інтересів може бути, зокрема визнання правочину недійсним.

Вирішуючи спір про визнання правочину недійсним, суд має встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання такого правочину недійсним на момент його вчинення.

Згідно з вимогами частин 1, 3 статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Так, відповідно до частини 1 статті 203 Цивільного кодексу України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Водночас, відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину.

Як на підставу недійсності оспорюваного правочину, ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» посилається на те, що оспорюваний правочин суперечить імперативним нормам чинного законодавства. Також зазначає, що перебуває в процедурі банкрутства, а законодавство містить норми, які обмежують можливість проведення зарахувань з товариством, що знаходиться в процедурі банкрутства.

Згідно із статтею 602 Цивільного кодексу України в редакції, що діяла станом на час вчинення спірного правочину, не допускається зарахування зустрічних вимог: про відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю; про стягнення аліментів; щодо довічного утримання (догляду); у разі спливу позовної давності; за зобов`язаннями, стороною яких є неплатоспроможний банк, крім випадків, установлених законом; в інших випадках, встановлених договором або законом.

Припинення зобов`язання шляхом зарахування можливе в тому випадку, коли є ясність вимог, коли між сторонами немає спору відносно характеру зобов`язання, його змісту, умов виконання тощо.

Як встановлено судом та зазначено вище, Корпорація «Індустріальна Спілка Донбасу» заявою про зарахування зустрічних однорідних грошових вимог від 16.03.2020, вчиненою на підставі статті 601 Цивільного кодексу України, повідомила ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» про зарахування зустрічних однорідних грошових вимог, що виникли із вимог Корпорації, як кредитора за зобов`язаннями щодо погашення боргу за договором №15-1862-02 від 07.12.2015, укладеним з ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», як боржником за цим зобов`язанням; вимог ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», як кредитора за зобов`язаннями щодо погашення боргу за договором №ІСД-009-2016-ард/16-1236-01 від 20.10.2016, укладеним з Корпорацією, як боржником за цими зобов`язаннями.

Таким чином, зарахування зустрічних однорідних грошових вимог за заявою від 16.03.2020 є спірним з огляду на існування між сторонами спору щодо правомірності такого зарахування, виходячи з обставин того, що станом на час проведення такого зарахування ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» перебував в процедурі банкрутства» на стадії розпорядження майном.

Суд зазначає, що ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 31.05.2019 у справі №904/2104/19 відкрито провадження у справі про банкрутство ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», введено мораторій на задоволення вимог кредиторів.

Отже, 31.05.2019 є початок процедури банкрутства. Відповідно, спірний правочин від 16.03.2020 був вчинений після початкової дати банкрутства в процедурі розпорядження майном боржника та дії мораторію на задоволення вимог кредиторів.

Згідно з пунктом 5 частини першої статті 602 ЦК України не допускається зарахування зустрічних вимог: в інших випадках, встановлених законом або договором.

На час відкриття провадження у справі №904/2104/19 про банкрутство ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» (31.05.2019) діяв Закон України «Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом» в редакції Закону України №4212-VI від 22.12.2011 (зі змінами та доповненнями).

В той же час, на час укладання 16.03.2020 оспорюваного правочину щодо зарахування зустрічних однорідних вимог №337/16 набув чинності Кодекс України з процедур банкрутства та відповідно провадження у справі №904/2104/19 про банкрутство ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» здійснювалося на підставі норм цього Кодексу.

Відповідно до статті 41 Кодексу України з процедур банкрутства, мораторій на задоволення вимог кредиторів це зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), строк виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до дня введення мораторію. Мораторій на задоволення вимог кредиторів вводиться одночасно з відкриттям провадження у справі про банкрутство, про що зазначається в ухвалі господарського суду. Ухвала є підставою для зупинення вчинення виконавчих дій. Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів: забороняється стягнення па підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майни боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі виконання рішень у немайнових спорах: забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій; не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій; зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію; не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо. Стягнення грошових коштів за вимогами кредиторів за зобов`язаннями, на які не поширюється дія мораторію, провадиться з рахунку боржника в установі банку. Контроль за такими стягненнями здійснює арбітражний керуючий. Звернення стягнення на майно боржника за вимогами, на які не поширюється дія мораторію, здійснюється виключно за ухвалою господарського суду, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство боржника. Під час процедури розпорядження майном боржник має право задовольняти лише ті вимоги кредиторів, на які згідно з частиною п`ятою цієї статті не поширюється дія мораторію.

Системний аналіз вказаних положень Кодексу України з процедур банкрутства, який діяв на час укладання оспорюваного правочину дозволяє зробити висновок про те, що мораторій на задоволення вимог кредиторів у справі про банкрутство - це визначена спеціальним законом заборона щодо будь-якого задоволення вимог конкурсних кредиторів в індивідуальному порядку, це зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), термін виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до прийняття рішення про введення мораторію. Отже, припинення зобов`язання боржника шляхом проведення зустрічного зарахування його вимог також заборонено положеннями Законом про банкрутство про мораторій на задоволення вимог кредиторів згідно з пунктом 5 частини 1 статті 602 ЦК України.

Матеріалами справи підтверджено, що на момент вчинення оспорюваного правочину про зарахування діяв мораторій на виплату позивачем боргу (а отже, фактично і заборона на проведення задоволення вимог іншим чином) та Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» було відомо про неплатоспроможність ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», оскільки на момент вчинення правочину з зарахування Корпорація «Індустріальна Спілка Донбасу» була визнана кредитором у справі №904/2104/19 про банкрутство ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат».

Грошові вимоги Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» щодо яких здійснено зарахування виникли до порушення провадження у справі про банкрутство, а отже є конкурсними вимогами на задоволення яких введено мораторій.

Відтак, встановивши обставини вчинення відповідачем дій щодо повідомлення про проведення зарахування грошових вимог (лист відповідача до позивача від 16.03.2020) у час дії щодо ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» мораторію на задоволення вимог кредиторів у справі про банкрутство №904/2104/19 відповідно до статті 41 Кодексу України з процедур банкрутства, яка застосовувалася до боржника ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» на стадії розпорядження майном, суд зазначає, що взаємозалік зустрічних однорідних грошових вимог між Корпорацією «Індустріальна Спілка Донбасу» та ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» є таким, що суперечить нормам чинного законодавства.

З огляду на вказаний висновок суду про незаконність такого зарахування у процедурі розпорядження майном ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно з пунктом 4 частини 3 статті 129 Конституції України та статями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Враховуючи вищевикладене, надавши відповідну юридичну оцінку всім наявним в матеріалах справи доказам, на підставі вищенаведених правових норм, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись статтями 12, 73-79, 86, 91, 129, 236-238, 241, 256 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Позов Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» в особі ліквідатора - арбітражного керуючого Сокол Олексія Юрійовича до відповідача Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» про визнання недійсним вчиненого Корпорацією «Індустріальна Спілка Донбасу» одностороннього правочину щодо зарахування зустрічних однорідних вимог у вигляді заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог №337/16 від 16.03.2020 на суму 338 800,00грн. з моменту вчинення, задовольнити.

Визнати недійсним односторонній правочин, вчинений Корпорацією «Індустріальна Спілка Донбасу» () щодо зарахування зустрічних однорідних вимог у вигляді заяви про зарахування зустрічних однорідних вимог №337/16 від 16.03.2020 на суму 338 800,00грн. з моменту його вчинення.

Стягнути з Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» (84306, Донецька обл., м.Краматорськ, вул.Орджонікідзе, 6; ) на користь Публічного акціонерного товариства «Дніпровський металургійний комбінат» (51925, Дніпропетровська обл., м.Кам`янське, вул. Соборна, 18-Б; ) витрати по сплаті судового збору в сумі 2481,00грн.

Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Згідно із статтею 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду.

Рішення складено 10.10.2022.

Суддя М.О. Лейба