СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року м. Харків Справа № 917/1888/20

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Здоровко Л.М., суддя Лакіза В.В., суддя Плахов О.В.,

за участю секретаря судового засідання Бєлкіної О.М.,

представників сторін:

позивача - Полішук І.О. на підставі витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань,

відповідача - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду, у режимі відеоконференції за допомогою програми Easycon, апеляційну скаргу Казенного підприємства "Морська пошуково-рятувальна служба" (вх.№3552П/2) на рішення Господарського суду Полтавської області від 16.09.2021, ухвалене у приміщенні Господарського суду Полтавської області суддею Білоусовим С.М., час проголошення рішення - 12:15год., дата складання повного тексту рішення - 27.09.2021, у справі №917/1888/20

за позовом Казенного підприємства "Морська пошуково-рятувальна служба", м. Одеса,

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремтехналадка", м. Полтава,

про стягнення грошових коштів

ВСТАНОВИВ:

Казенне підприємство "Морська пошуково-рятувальна служба" звернулося до господарського суду з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремтехналадка" про стягнення грошових коштів.

В обґрунтування позову позивач зазначає, що відповідач повинен був виконати роботи за договором підряду № 112-В-19 в строк до 27.11.2019, які у вказаний строк виконані не були, у зв`язку з цим, позивачем нараховані штрафні санкції: 15 163 043, 46грн пені та 833 134, 27грн штрафу.

Також позивач просить стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви, а також витрати, пов`язані із розглядом справи.

Рішенням Господарського суду Полтавської області від 16.09.2021 у позові відмовлено повністю з тих підстав, що з урахуванням календарного графіку виконання робіт (додаток № 5 до договору), відповідач мав право завершити роботи в строк до 31.12.2019.

Суд дійшов висновку, що відповідач виконав свої обов`язки за договором у момент передачі виконавчої документації щодо виконання договору № 112-В-19 від 15.07.2019, а не у момент, коли була підписана виконавча документація та складено акт готовності.

З огляду на обставини справи, суд першої інстанції не встановив складу господарського правопорушення в діях відповідача під час виконання своїх зобов`язань як підрядника за договором підряду на закупівлю робіт № 112-В-19 від 15.07.2019.

Не погодившись з рішенням місцевого господарського суду від 16.09.2021, позивач звернувся до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить рішення Господарського суду Полтавської області від 16.09.2021 скасувати і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги; стягнути з відповідача на користь позивача штрафні санкції за договором №112-В-19 від 15.07.2019 на загальну суму 15 996 177, 73грн, з яких 15 163 043, 46грн пені та 833 134, 27грн штрафу; стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору, а також витрати, пов`язані із розглядом справи.

Свої вимоги апелянт обґрунтовує тим, що підрядник був зобов`язаний виконати роботи до 27.11.2019; після закінчення строку виконання робіт за договором підрядник звернувся до замовника з пропозицією щодо продовження термінів виконання зобов`язань за договором та надіслав додаткову угоду до договору щодо такого продовження, необхідність укладення якої вмотивоване власними затримками та затримками своїх підрядників.

Як вказує апелянт, підрядник неодноразово самостійно зупиняв виконання робіт та відкладав дату прийняття об`єкта; висновок суду першої інстанції щодо неможливості та безпідставності здійснення замовником перевірок виконання робіт не відповідає вимогам матеріального права, зокрема статті 849 Цивільного кодексу України та договору.

На думку апелянта, оскаржуване судове рішення ґрунтується лише на позиції відповідача.

Апелянт також посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме, зазначає, що розгляд справи був здійснений за відсутності представника позивача; апелянт вказує, що оскаржуване рішення не містить зазначення про надходження до суду клопотання адвоката позивача про відкладення розгляду справи, а також мотивів та підстав його відхилення.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 07.12.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Казенного підприємства "Морська пошуково-рятувальна служба" на рішення Господарського суду Полтавської області від 16.09.2021 у справі №917/1888/20; встановлено відповідачу строк до 24.12.2021 для подання відзиву на апеляційну скаргу з доказами надсилання відзиву апелянту; встановлено учасникам справи строк до 24.12.2021 для подання заяв і клопотань; призначено справу до розгляду на 13.01.2022 о 12:10год.

28.12.2021 від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу (вх.№15124), вважає, що фактичні обставини, на які посилається апелянт у своїй апеляційній скарзі, є не повними та викривленими, оскільки апелянт зазначає лише ті обставини, які виправдовують його дії та бездіяльність під час виконання робіт за укладеним договором.

Як зазначає відповідач, виконуючи свої зобов`язання перед позивачем, він не міг виконати роботи своєчасно внаслідок обставин, що не залежали від його волі.

З огляду на викладене, просить у задоволенні апеляційної скарги відмовити, а рішення місцевого господарського суду від 16.09.2021 залишити без змін.

Також просить стягнути з позивача судові витрати, пов`язані з розглядом апеляційної скарги в сумі 13 460, 00грн.

12.01.2022 від апелянта надійшли письмові пояснення (вх.№394), зазначає, що відсутність авторського нагляду не перешкоджало підряднику розпочати роботи; отримуючи повідомлення позивача щодо необхідності усунення недоліків об`єкта, відповідач їх виправляв, не посилаючись на те, що ці недоліки або затримки стались під час виконання робіт з вини позивача.

Як вказує позивач, доводи відповідача щодо зупинення робіт підрядником з вини замовника спростовуються Загальним журналом робіт. А доводи відповідача щодо затягування замовником строків вважає безпідставними.

У судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 13.01.2022 представник апелянта оголосила доводи апеляційної скарги.

Представник відповідача проти доводів апеляційної скарги заперечує.

Після заслуховування представників сторін, протокольно оголошено про перерву у судовому засіданні до 15:00год. 24.01.2022.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.01.2022, у зв`язку із тимчасовою непрацездатністю судді Лакізи В.В., для розгляду справи визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Здоровко Л.М., суддя Мартюхіна Н.О., суддя Плахов О.В.

У судове засідання 24.01.2022 представники сторін не з`явились, у зв`язку із перебуванням в іншому судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 24.01.2022 відкладено розгляд справи на 10.02.2022 о 14:30год.

У судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 10.02.2022, яке відбулось у режимі відеоконференції за допомогою програми Easycon, представник апелянта оголосив доводи апеляційної скарги.

Представник відповідача проти доводів апеляційної скарги заперечував.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 10.02.2022 оголошено перерву у судовому засіданні до 14:30год. 17.03.2022.

14.03.2022 від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи, посилаючись на введення воєнного стану в Україні.

Судова колегія зазначає, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

За таких обставин, судові засідання, призначені на період починаючи з 24.02.2022 не відбулися. В оголошеннях, розміщених на офіційному веб-порталі судової влади України та на сторінці Східного апеляційного господарського суду в мережі "Фейсбук", суд зазначив, що відповідні судові засідання будуть перенесені на іншу дату, про що учасників судових процесів буде повідомлено додатково.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" №133/2022 від 14.03.2022, затвердженим Законом України № 2119-IX від 15.03.2022, частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб - у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Відповідно до наказу Східного апеляційного господарського суду від 25.03.2022 № 03 "Про встановлення особливого режиму роботи суду в умовах воєнного стану" встановлено особливий режим роботи Східного апеляційного господарського суду в умовах воєнного стану з 01 квітня 2022 року та запроваджено відповідні організаційні заходи, зокрема:

- зупинено тимчасово розгляд справ у відкритих судових засіданнях за участю учасників судового процесу до усунення обставин, які в умовах воєнної агресії проти України зумовлюють загрозу життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів і працівників суду;

- запроваджено з 01.04.2022 роботу Східного апеляційного господарського суду у віддаленому режимі. Режим роботи суду може бути змінений з урахуванням об`єктивних обставин загострення збройної агресії (у тому числі ведення бойових дій) на адміністративно-територіальній одиниці місця розташування суду;

- рекомендовано учасникам судових справ утриматись від відвідування суду, свої процесуальні права та обов`язки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, реалізовувати з використанням офіційної електронної пошти суду: ;

- забезпечено приймання та опрацювання вхідної кореспонденції, що надходить до суду засобами електронного зв`язку. У разі відсутності об`єктивної можливості дотримання приписів процесуального законодавства та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, відповідні дії здійснювати після усунення обставин, що зумовили таку неможливість.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 17.05.2022, затвердженим Законом України №2263-IX від 22.05.2022, постановлено: на часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX), а саме, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25.04.2022 № 75 (у редакції наказу від 10.06.2022 року №113) затверджено Перелік територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 30.05.2022. До переліку включено, в тому числі, Харківську міську територіальну громаду.

Згідно зі статтею 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Відповідно до статті 27 Конституції України, обов`язком держави є захист життя людини.

Враховуючи зазначене, з міркувань безпеки доступ та відвідування співробітниками будівлі Східного апеляційного господарського суду обмежено, що обмежило й доступ до певних матеріалів справ та зумовило неможливість своєчасного розгляду апеляційної скарги.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 16.06.2022 доведено до відома учасників справи, що дата наступного відкритого судового засідання з розгляду справи №917/1888/20 буде визначена після усунення обставин, що становлять загрозу та небезпеку для життя і здоров`я учасників судового процесу.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.08.2022, у зв`язку з відпусткою судді Мартюхіної Н.О., для розгляду справи визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Здоровко Л.М., суддя Лакіза В.В., суддя Плахов О.В.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 12.08.2022 призначено справу до розгляду на 06.10.2022 о 13:00год.; повідомлено, що участь сторін у судовому засіданні не є обов`язковою; запропоновано учасникам справи реалізовувати свої процесуальні права та обов`язки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України, з використанням офіційної електронної пошти суду та телекомунікаційної мережі "Електронний суд".

22.08.2022 від Казенного підприємства "Морська пошуково-рятувальна служба" надійшло клопотання, просить при розгляді апеляційної скарги врахувати правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 01.08.2022 у справі №917/1056/20 зі схожих правовідносин.

Від представника Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремтехналадка" надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 13.09.2022 задоволено клопотання представника відповідача; постановлено судове засідання, призначене на 06.10.2022 о 13:00год., провести в режимі відеоконференції за допомогою програми Easycon.

Від представника Казенного підприємства "Морська пошуково-рятувальна служба" також надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 20.09.2022 задоволено клопотання представника позивача; постановлено судове засідання, призначене на 06.10.2022 о 13:00год., провести в режимі відеоконференції за допомогою програми Easycon.

У судовому засіданні Східного апеляційного господарського суду 06.10.2022, яке відбулось у режимі відеоконференції за допомогою програми Easycon, представник апелянта просить рішення Господарського суду Полтавської області від 16.09.2021 скасувати і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги; стягнути з відповідача на користь позивача штрафні санкції за договором №112-В-19 від 15.07.2019 на загальну суму 15 996 177, 73грн, з яких пеня 15 163 043, 46грн та штраф 833 134, 27грн; стягнути з відповідача витрати по сплаті судового збору.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився.

Засобами телефонного зв`язку відповідач повідомив, що не має змоги з`явитись у судове засідання, у зв`язку із участю в іншому судовому засіданні; також відповідач зазначив, що ним направлено до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

Однак, у судової колегії були відсутні відомості щодо отримання Східним апеляційним господарським судом клопотання відповідача.

Враховуючи, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду апеляційної скарги, сторони були належним чином завчасно повідомлені про час, дату та місце судового засідання, представники сторін вже неодноразово висловлювали свої правові позиції щодо апеляційної скарги у попередніх судових засіданнях данному складу суду, а відповідач не був позбавлений права і можливості направити у судове засідання іншого свого представника, колегія суддів не вбачає необхідності у відкладенні розгляду скарги, і дійшла висновку за можливе розглянути скаргу в даному судовому засіданні.

При цьому, в ухвалі суду від 12.08.2022 сторін було повідомлено, що участь їх представників у судовому засіданні не є обов`язковою, і відсутність представників сторін, належним чином повідомлених про час, дату і місце судового засідання не є перешкодою для розгляду скарги.

Після судового засідання у КП "ДСС" було зареєстровано клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, до якого було додано також клопотання про зменшення штрафних санкцій.

Судова колегія зазначає, що відповідне клопотання не було предметом розгляду суду першої інстанції, відтак, суд апеляційної інстанції розглядає скаргу в межах наявних у матеріалах справи і поданих суду першої інстанції доказів.

Дослідивши матеріали справи, викладені в апеляційній скарзі доводи апелянта, викладені у відзиві на апеляційну скаргу доводи відповідача, заслухавши у судових засіданнях представників сторін, перевіривши правильність застосування господарським судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, а також повноту встановлення обставин справи та відповідність їх наданим доказам, відповідно до статті 269 Господарського процесуального кодексу України, якою передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів і вимог апеляційної скарги, колегія суддів Східного апеляційного господарського суду дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, виходячи з такого.

Як встановлено місцевим господарським судом, 15.07.2019 між Казенним підприємством "Морська пошуково-рятувальна служба", (замовник) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Ремтехналадка" (підрядник) був укладений договір підряду на закупівлю робіт №112-В-19 (договір).

Пунктом 1.1 договору встановлено, що у порядку, в строки та на умовах, визначених договором, підрядник зобов`язується на свій ризик виконати роботи з будівництва базової станції Бердянськ Берегової радіостанції морського району А1 Глобальної морської системи зв`язку у разі лиха та для забезпечення безпеки, за адресою: Запорізька область, м. Бердянськ, просп. Праці/вул. Італійська (Дюміна), 33/55, (роботи) по об`єкту Базова станція "Бердянськ" Берегової радіостанції морського району А1 Глобальної морської системи зв`язку у разі лиха та для забезпечення безпеки, (об`єкт) відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується прийняти та оплатити закінчені роботи.

Пунктом 2.1. договору передбачено, що договірна ціна визначається на підставі кошторисної документації, є твердою та зміні не підлягає, окрім випадків, встановлених договором та Законом України Про публічні закупівлі. Загальна вартість Робіт складає 8 428 650, 00 гривень, у тому числі ПДВ 20% - 1 404 775, 00 гривень.

Згідно з пунктом 2.3.1. договору, замовник здійснює попередню оплату (аванс) у розмірі 50 % (п`ятдесяти відсотків) від загальної вартості робіт, визначеної пунктом 2.1. договору, протягом 10 (десяти) банківських днів з дати отримання від підрядника оригіналу рахунку, з урахуванням пункту 2.9 договору. Попередня оплата здійснюється замовником на придбання матеріалів, конструкцій, виробів, необхідних для виконання робіт по договору.

Пунктом 4.1. договору передбачено що датою початку виконання робіт є дата здійснення замовником попередньої оплати (авансу). Підрядник зобов`язаний виконати роботи у повному обсязі протягом 90 (дев`яносто) календарних днів з дати початку робіт. Датою закінчення робіт вважається дата їх прийняття замовником у відповідності до вимог договору.

Згідно з пунктом 4.2. договору, початок та закінчення робіт визначаються календарним графіком виконання робіт з урахуванням пункту 4.1. договору, який складається підрядником протягом 2 (двох) робочих днів з дати отримання повідомлення про затвердження титулу будівництва об`єкту від замовника. Календарний графік виконання робіт складається підрядником з урахуванням норм тривалості будівництва, визначених ДСТУ Б А.3.1-22:2013 Визначення тривалості будівництва об`єктів, та узгоджується із Замовником.

Відповідно до пункту 7.1. договору, забезпечення робіт проектною документацією покладається на замовника із врахуванням положень чинного законодавства України.

Згідно з пунктом 13.4.1. договору, введення об`єкту в експлуатацію здійснюється у відповідності до чинного законодавства. Прийняття в експлуатацію об`єкту здійснюється на підставі акту готовності об`єкта до експлуатації.

Пунктом 14.6. договору передбачено, якщо під час виконання робіт стане очевидно, що ці роботи не будуть виконані належним чином, замовник має право призначити підряднику строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги відмовитися від цього договору та вимагати відшкодування збитків.

Згідно з пунктом 16.2. договору, у разі неможливості вирішити спори, що виникли під час дії договору, шляхом переговорів, вони вирішуються у судовому порядку відповідно до вимог чинного законодавства України.

Місцевим господарським судом встановлено, що у позовній заяві позивач зазначає, що роботи мали бути виконані підрядником у строк до 27.11.2019, однак, у даний строк вони виконані не були.

Разом з тим, календарним графіком виконання робіт (додаток №5 до договору підряду №112-В-19 від 15.07.2019) зазначено:

- початок робіт - 29.08.2019;

- закінчення робіт - 31.12.2019.

За платіжним дорученням №1392 від 29.08.2019 позивач перерахував відповідачу попередню оплату в розмірі 50% від загальної ціни договору у сумі 4 214 325, 00грн.

06.02.2020, 11.02.2020 та 14.02.2020 позивач, враховуючи закінчення строку виконання робіт, здійснив попередній огляд виконання робіт на об`єкті та встановив, що об`єкт не представлений до приймання.

18.02.2020 листом №4/31/267-20 замовник здійснив запит підряднику щодо надання точної дати, коли приймальна комісія може приступити до приймання об`єкта.

Як вказує позивач, відповіді на запит він не отримав, тому 26.02.2020 здійснив додатковий огляд виконаних робіт на об`єкті, про що було інформовано підрядника, та повторно встановлено, що об`єкт не представлений до приймання.

03.03.2020 листом №4/31/369-20 замовник надіслав додатковий запит підряднику щодо термінового надання точної дати, коли приймальна комісія може приступити до приймання об`єкта, з одночасним повідомленням про закінчення строку виконання робіт.

11.03.2020 листом №158 підрядник повідомив замовника про те, що приймальна комісія замовника може приступити до приймання об`єкту 19.03.2020.

Однак, 19.03.2020 листом №166 підрядник повідомив замовнику про відкладення строку здачі об`єкта на 25.03.2020.

24.03.2020 замовник здійснив черговий огляд виконаних робіт на об`єкті та листом №4/31/474-20, відповідно до пунктів 3.3.7, 11.11, 11.12. договору, повідомив підрядника, що за результатами чергового огляду виявлено недоліки, які не дозволяють провести остаточне приймання робіт із одночасним надсиланням списку недоліків об`єкта.

27.03.2020 листом №174 підрядник повідомив замовнику про усунення недоліків об`єкта.

31.03.2020 листом №179 підрядником надіслано замовнику виконавчу документацію по об`єкту.

Однак, 03.04.2020 листом №4/31/784-20 замовник повідомив підрядника про те, що недоліки, встановлені замовником та зазначені у листі від 24.03.2020 року № 4/31/474-20 не були усунуті у повному обсязі. Тому замовником було направлено підряднику запит щодо надання відповіді про усунення недоліків об`єкта із одночасним запитом про точну дату, коли приймальна комісія може приступити до приймання об`єкта.

Підрядник 07.04.2020 листом №185 повідомив замовника про усунення недоліків об`єкта.

З 12 по 15 травня 2020 року замовником був проведений черговий огляд об`єкта, у результаті якого були виявлені нові недоліки, які не дозволили провести остаточне приймання робіт.

10.06.2020 листом №225 підрядник повідомив замовника, що найближчим часом надасть дату можливого початку роботи приймальної комісії.

15.06.2020 листом №232 підрядник запропонував замовнику призначити дату початку роботи приймальної комісії на 18.06.2020.

25.06.2020 комісією, що приймає об`єкт, за участю представників замовника, та підрядника, складено акт готовності об`єкта до експлуатації та підписані Акт виконаних робіт за формою № КБ-2в та Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3.

Згідно Акту виконаних робіт за формою № КБ-2в та Довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3 від 25.06.2020 на суму 8 331 342, 56грн, які підписані сторонами, де замовник прийняв, а підрядник виконав роботи в повному обсязі згідно проектної документації.

Враховуючи зазначене, суд першої інстанції встановив, що фактичною датою виконання робіт є 25.06.2020.

Згідно з пунктом 14.2. договору, у разі невиконання або несвоєчасного виконання робіт, підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 1 відсотка загальної вартості робіт, за кожний календарний день прострочення, а за прострочення понад 15 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 10 відсотків від вартості робіт.

За неналежне виконання умов договору відповідно до пункту 14.2. договору позивачем нараховано відповідачу штрафні санкції у розмірі 15 996 177, 73грн, у тому числі 15 163 043, 46грн пені та 833 134, 27грн штрафу.

25.06.2020 позивачем була вручена відповідачу претензія №4 щодо сплати штрафних санкцій за договором № 112-В-19 від 15.07.2019.

25.06.2020 відповідачем на адресу позивача надійшла відповідь на претензію позивача, відповідно до якої відповідач визнав факт несвоєчасного виконання робіт, однак, не визнає розрахунок штрафних санкцій, у зв`язку з чим відмовляється від добровільної сплати.

Враховуючи неналежне виконання відповідачем своїх зобов`язань за договором №112-В-19 від 15.07.2019 та відмову відповідача добровільно сплатити штрафні санкції, позивач звернувся до суду з позовною заявою про стягнення 15 163 043, 46грн пені та 833 134, 27грн штрафу.

Апеляційним господарським судом встановлено, що відповідно до пункту 3.1. договору, підрядник зобов`язаний, зокрема виконати роботи, передбачені договором та проектною документацією, згідно з Календарним графіком виконання робіт (підпункт 3.1.1.); забезпечити прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту у встановлені договором строки та відповідно до вимог чинного законодавства України (підпункт 3.1.3); передати замовнику у порядку, передбаченому чинним законодавством України та договором, закінчені роботи (підпункт 3.1.9); здійснити передачу об`єкту у строки та на умовах, встановлених договором (підпункт 3.1.16 договору).

Згідно з пунктом 3.3. договору, замовник зобов`язаний, зокрема повідомити підрядника про затвердження й погодження титулу об`єкта будівництва (підпункт 3.3.3); своєчасно здійснювати платежі за договором (пункт 3.3.4); прийняти результати робіт від підрядника у порядку, встановленому договором (підпункт 3.3.5); забезпечити здійснення технічного та авторського нагляду протягом усього періоду будівництва об`єкта в порядку, встановленому чинним законодавством України (за окремими договорами) (підпункт 3.3.6 договору); негайно повідомити підрядника про виявлені недоліки у закінчених/виконаних роботах (підпункт 3.3.7 договору).

Поряд з цим, замовник має право здійснювати у будь-який час, не втручаючись у господарську діяльність підрядника, технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконаних робіт (підпункт 3.4.2. договору).

Відповідно до пункту 4.5. договору, строк виконання робіт може бути збільшений шляхом внесення відповідних змін у договір лише у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення загальної вартості робіт, визначеної договором.

Пунктом 13.1. договору визначено, що приймання-передача закінчених робіт та прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкту проводиться у порядку, встановленому чинним законодавством України та договором.

Згідно з пунктом 13.3. договору, приймання-передача виконаних робіт (етапу/виду робіт за необхідності) оформлюється Актом КБ-2в та Довідкою КБ-3 (встановлені ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013), які підписуються сторонами. Акти КБ-2в та Довідка КБ-3 візуються представником технічного нагляду.

Відповідно до пункту 14.11 договору, закінчення строку дії договору не звільняє сторони від обов`язку виконання зобов`язань за договором та від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

Цей договір набуває чинності з дати підписання уповноваженими представниками сторін та скріплення печатками (за наявності) і діє до 31.12.2019 (пункт 18.1 договору).

Договір підписано уповноваженими представниками сторін, підписи скріплено печатками.

Згідно матеріалів справи, сторонами також підписано акт приймання-передачі проектної документації (додаток №4 до договору), акт приймання-передачі будівельного майданчика (додаток №3 до договору), календарний графік виконання робіт (додаток №5 до договору).

22.08.2019 Державною службою морського та річкового транспорту України затверджено титул об`єкта будівництва, після чого відповідно до пункту 2.9. договору, яким визначено, що всі оплати за договором здійснюються замовником тільки за умови погодженого й затвердженого в установленому порядку титулу об`єкту будівництва, замовником здійснено 29.08.2019 попередню оплату у розмірі 50% за договором.

Як зазначає відповідач, 13.09.2019 він приступив до виконання робіт на об`єкті за договором.

21.10.2019 позивач забезпечив авторський нагляд щодо виконання, уклавши з ТОВ "Будгазконсалтинг" відповідний договір.

Згідно наданих відповідачем документів, відповідач 11.11.2019 засобами електронного зв`язку направив позивачу на перевірку картки тактико-технічних даних щодо радіостанцій "RTV-1124" та "RTV-8155/А"; перевірені замовником картки щодо радіостанції "RTV-1124" були отримані відповідачем 13.11.2019.

14.11.2019 відповідач звернувся до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, для визначення можливості застосування на території України радіостанції "RTV-1124", на що отримано позитивну відповідь.

19 та 20 листопада 2019 року завод "ELMAN S.r.l." (на якому мало бути виготовлено обладнання) приступив до тестування необхідного обладнання.

26.11.2019 відповідач звернувся до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, для визначення можливості застосування на території України радіостанції "RTV-8155/А".

10.12.2019 відповідач отримав лист з Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, що не визначено радіотехнологію та смуги радіочастот, для якої заявлено радіостанцію "RTV-8155/А".

02.12.2019 відповідач звернувся до позивача з листом щодо розгляду питання про продовження термінів виконання договірних зобов`язань за договором від 15.07.2019.

03.12.2019 відповідач засобами електронного зв`язку повторно надіслав позивачу лист про продовження договору.

26.12.2019 позивач отримав від відповідача лист за вих.№348 щодо внесення змін через неможливість отримання рішення Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, щодо можливості застосування конкретного типу радіоелектронного засобу або випромінювального пристрою на території України в термін до 31.12.2019.

15.01.2020 позивачем надано відповідь; просив надати пояснення причин невиконання робіт у строки, визначені договором, та підтверджуючі документи для розгляду можливості укладення додаткових угод до договору.

22.01.2020 відповідач засобами електронного зв`язку надав позивачу пояснення.

Також 22.01.2020 відповідачем направлена заява до Генерального штабу Збройних сил України щодо отримання дозволу на ввезення з-за кордону на територію України обладнання компанії "ELMAN S.r.l.".

11.02.2020 надійшла відповідь, що видача дозволу ТОВ "Ремтехналадка" на ввезення з-за кордону прийомопередавачів моделі "RTV-8155/А" знаходиться поза межами повноважень генерального штабу ЗСУ.

18.02.2020 відповідач засобами електронного зв`язку запитав у позивача пояснення про процедуру проведення натурних випробувань (оплавування) об`єкту; 02.03.2020 від позивача надійшла інформація про морські судна портів Бердянськ та Маріуполь, які потенційно можливо задіяти у натурних випробуваннях.

11.03.2020 від компанії "RW Innovation Equipment ApS" надійшов лист з інформацією про можливість роботи з налаштування з метою доопрацювання конфігурації обладнання та надання всієї інформації підтримки віддаленно, про що відповідачем повідомлено позивача.

Позитивну відповідь отримано від позивача 13.03.2020.

18.03.2020 відповідачем засобами електронного зв`язку надіслано позивачу звіт про усунення недоліків по об`єкту.

22.04.2020 на адресу відповідача засобами поштового зв`язку надійшло повідомлення позивача від 10.04.2020 "Про створення комісії, що приймає Об`єкт".

29.05.2020 відповідач звернувся до позивача з питанням щодо затвердження зміни маршруту натурних випробувань.

02.06.2020 від позивача надійшла інформація про риболовецькі судна портів Бердянськ та Маріуполь, які потенційно можливо задіяти у натурних випробуваннях.

11.06.2020 відповідачем засобами електронного зв`язку направлений лист про проведення 12.06.2020 натурних випробувань за допомогою судна "СЧС-1016", що погоджено позивачем.

З 12 на 13.06.2020 проведені натурні випробування (оплавування) БС "Бердянськ".

17.07.2021 після прийняття робіт замовник здійснив решту оплати по договору відповідно до платіжного доручення №3531.

Пеня відповідно до пункт 14.2 договору нарахована позивачем за період з 28.11.2019 до 27.05.2020 (кількість днів у періоді - 182) і складає, відповідно, 15 163 043, 46грн (8 331 342, 56грн *1% * 182 : 100%).

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд апеляційної інстанції виходить з такого.

Стаття 11 Цивільного кодексу України вказує, що цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки, й серед підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, передбачає договори та інші правочини.

Як зазначено в статті 174 Господарського кодексу України, господарські зобов`язання можуть виникати, зокрема, із господарського договору та інших угод, передбачених законом, а також з угод, не передбачених законом, але таких, які йому не суперечать.

Відповідно до статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідносини, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Таке ж положення міститься і в статті 173 Господарського кодексу України.

Спірні правовідносини виникли між сторонами у справі, у зв`язку із несвоєчасним виконанням підрядником робіт, внаслідок чого позивач нарахував штрафні санкції.

Судова колегія зазначає, що відповідно до статті 837 Цивільного кодексу України, за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу.

Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Відповідно до статті 875 Цивільного кодексу України, за договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх.

Згідно з частиною 1 статті 846 Цивільного кодексу України, строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду.

Відповідно до частини 1 статті 853 Цивільного кодексу України, замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові.

Як встановлено в частині 4 статті 882 Цивільного кодексу України, передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформлюється актом, підписаним обома сторонами.

Як вбачається із умов договору, а саме, пункту 4.1., датою початку виконання робіт є дата здійснення замовником попередньої оплати (авансу). Підрядник зобов`язаний виконати роботи у повному обсязі протягом 90 (дев`яносто) календарних днів з дати початку робіт.

Замовник здійснив попередню оплату 29.08.2019, відтак, вважає, що підрядник мав виконати роботи у строк до 27.11.2019.

Однак, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає, що згідно з пунктом 4.2. договору, початок та закінчення робіт визначаються календарним графіком виконання робіт.

Відповідно до підпункту 3.1.1. договору, підрядник зобов`язаний виконати роботи, передбачені договором та проектною документацією, згідно з Календарним графіком виконання робіт.

Згідно з Календарним графіком виконаних робіт, який є невід`ємною частиною договору, датою початку виконання робіт є 29.08.2019, датою закінчення 31.12.2019.

Тобто, умовами договору сторони передбачили, що підрядник зобов`язаний виконати роботи протягом 90 днів з дати початку робіт, тобто з 29.08.2019, поряд з цим, узгодили, що початок та закінчення робіт визначаються календарним графіком виконання, яким чітко такі дати визначені.

З огляду на викладене, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується з доводами відповідача, що відповідно до умов договору він мав право виконати роботи у строк по 31.12.2019, як це передбачено календарним планом.

Однак, як вбачається із матеріалів справи, лише 25.06.2020 комісією, що приймає об`єкт, за участю представників замовника та підрядника, складено акт готовності об`єкта до експлуатації та підписані Акт виконаних робіт за формою № КБ-2в та Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрат за формою № КБ-3.

Тобто, роботи були виконані підрядником з простроченням встановленого календарним планом строку, а саме, 25.06.2020.

Судова колегія не погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач виконав свої обов`язки за договором у момент передачі виконавчої документації щодо договору № 112-В-19 від 15.07.2019, а не у момент, коли була підписана виконавча документація та складено акт готовності, оскільки, по-перше, згідно з пунктом 13.3. договору, приймання-передача виконаних робіт оформлюється Актом КБ-2в та Довідкою КБ-3, які підписуються сторонами, тобто, умовами договору чітко визначено момент приймання-передачі виконаних підрядником робіт, який пов`язується виключно із підписанням сторонами Акту КБ-2в та Довідки КБ-3, а не передачею виконавчої документації.

Відповідно до пункту 13.3.5 договору, підрядник передає замовнику виконавчу документацію для підписання замовником Акту КБ-2в та Довідки КБ-3.

І по-друге, після передачі 31.03.2020 відповідачем виконавчої документації позивачу, позивачем ще були виявлені недоліки у роботі підрядника, про що його було повідомлено листом від 03.04.2020; підрядник не заперечує, що ним були усунуті виявлені недоліки.

З 12 по 15 травня замовником був проведений черговий огляд об`єкта, у результаті чого були виявлені нові недоліки, які не дозволили здійснити приймання робіт.

У подальшому сторонами узгоджувалось питання щодо проведення натурних випробувань.

З 12 на 13.06.2020 проведені натурні випробування (оплавування) БС "Бердянськ".

І лише після усунення підрядником всіх недоліків у роботі і проведення натурних випробувань, 25.06.2020 сторони підписали Акт КБ-2в та Довідку КБ-3, що свідчить про передачу підрядником, і, відповідно, прийняття замовником робіт по договору.

Щодо висновку суду першої інстанції, що позивач безпідставно проводив перевірки стану виконання відповідачем робіт на об`єкті, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

В силу прямої норми закону, а саме, частини 1 статті 849 Цивільного кодексу України, замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника.

Поряд з цим, підпунктом 3.4.2. договору передбачено, що замовник має право здійснювати у будь-який час, не втручаючись у господарську діяльність підрядника, технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконаних робіт.

Тому дії замовника щодо періодичного огляду виконаних підрядником робіт на об`єкті повністю узгоджуються з умовами договору та положеннями законодавства.

Тим паче, що підрядник не заперечує, що він усував виявлені замовником недоліки у виконаних роботах після закінчення строку, коли такі роботи мали бути виконані, як і той факт, що роботи були передані замовнику лише 25.06.2020.

Однак, як зазначає відповідач, роботи були ним передані замовнику з порушенням строку, у зв`язку із затягуванням строків щодо окремих етапів роботи замовником, а також з огляду на незалежні від відповідача обставини.

Щодо даних доводів відповідача, колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає таке.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 527 Цивільного кодексу України визначено, що боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.

Відповідно до статті 628 Цивільного кодексу України, зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.

Згідно зі статтею 629 Цивільного кодексу України, договір є обов`язковим до виконання сторонами.

Відповідач однією з причин несвоєчасного виконання робіт зазначає затягування зі сторони позивача строків щодо затвердження Титулу будівництва та здійснення попередньої оплати.

Згідно матеріалів справи, 22.08.2019 Державною службою морського та річкового транспорту України затверджено титул об`єкта будівництва, після чого відповідно до пункту 2.9. договору, яким визначено, що всі оплати за договором здійснюються замовником тільки за умови погодженого й затвердженого в установленому порядку титулу об`єкту будівництва, замовником здійснено 29.08.2019 попередню оплату у розмірі 50% за договором.

Таким чином, відповідно до умов пунктів 2.3.1. та 2.9. договору здійснення авансу є фактичним підтвердженням отримання замовником затвердження Титулу об`єкта.

Поряд з цим, строк погодження Титулу жодним чином не вплинув на строк виконання робіт відповідачем за договором, адже початок обчислення строку виконання підрядником робіт почався лише після перерахування авансу. І відповідно до Календарного плану, строк виконання робіт сторонами визначено з 29.08.2019 по 31.12.2019.

Щодо доводів відповідача, що замовник несвоєчасно забезпечив авторський нагляд, уклавши відповідний договір лише 21.10.2019, судова колегія зазначає, що відповідач сам посилається, що 13.09.2019 він приступив до виконання робіт на об`єкті за договором.

Згідно загального журналу робіт №1, його розпочато 13.09.2020 і з цієї дати підрядником велись роботи на об`єкті: здійснення замовлення обладнання ELMAN та іншого обладнання та устаткування; виконання робіт з демонтажу щогли та іншого обладнання; очищення щогли від корозії; цинкування та фарбування щогли; доставка металоконструкцій на об`єкт. Роботи зупинялись підрядником на об`єкті з 25.11.2019 по 26.12.2019 через очікування замовленого обладнання та з 21.01.2020 по 24.02.2020 без зазначення причини.

Також відповідач посилається на прогалини в проектній документації, що призвело до несвоєчасного ввезення на територію України необхідного обладнання компанії "ELMAN S.r.1".

Суд апеляційної інстанції зазначає, що відповідно до пункту 3.3.1. договору, замовник зобов`язаний надати підряднику будівельний майданчик та проектну документацію відповідно до умов договору.

Пунктом 7.2. договору передбачено, що замовник передає підряднику один комплект проектної документації протягом 3 (трьох) робочих днів з дати укладення договору за актом приймання-передачі проектної документації (додаток № 4 до договору). Додаткові комплекти проектної документації передаються підряднику за домовленістю сторін.

Так, 15.07.2019 року під час підписання договору замовником передано, а підрядником прийнято проектно-кошторисну документацію, що підтверджується підписаним замовником та підрядником додатком № 4 до договору.

Відповідно до пункту 7.3. договору, підрядник протягом 3 (трьох) робочих днів після отримання проектної документації перевіряє її комплектність та відповідність установленим вимогам. У разі виявлення невідповідності проектної документації установленим вимогам підрядник протягом 3 (трьох) робочих днів повідомляє про це замовника. У разі їх обґрунтованості замовник враховує ці зауваження у строки, узгоджені сторонами та з урахуванням обсягу зауважень.

Протягом 3 (трьох) робочих днів після отримання проектної документації від підрядника на адресу замовника жодних зауважень щодо її некомплектності, невідповідності установленим вимогам чи будь-яких "прогалин" не надходило.

Відповідач зазначає, що "прогалини" у проектній документації були виявлені ним під час виконання робіт, однак, судова колегія зазначає, що такі доводи відповідача не узгоджуються з положеннями укладеного сторонами у справі договору.

Крім того, відповідно до пункту 1.4. договору, підрядник зобов`язаний виконати роботи із своїх матеріалів і своїми засобами.

Згідно з пунктом 3.1.4. договору, підрядник зобов`язаний виконати роботи з використанням власних ресурсів та у встановлені строки роботи відповідно до Проектної документації.

Відповідно до пункту 3.1.5. договору, підрядник зобов`язаний одержати встановлені чинним законодавством України дозволи на виконання окремих видів робіт, та забезпечити Сертифікацію обладнання для застосування на території України відповідно до діючого законодавства.

Отже, забезпечення робіт матеріалами, обладнанням та іншими засобами покладено договором на підрядника, а тому твердження відповідача про "прогалини" у проектній документації, які були виявлені ним під час виконання робіт за договором є безпідставними.

Відповідно до частини 2 статті 218 Господарського кодексу України, учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності.

Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

З огляду на безпідставність та недоведеність доводів відповідача щодо неможливості виконати роботи у встановлений календарним графіком строк, судова колегія не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо відсутності складу господарського правопорушення в діях відповідача під час виконання своїх зобов`язань як підрядника за договором підряду на закупівлю робіт № 112-В-19 від 15.07.2019.

Як зазначено вище, згідно з пунктом 14.2. договору, у разі невиконання або несвоєчасного виконання робіт, підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 1 відсотка загальної вартості робіт, за кожний календарний день прострочення, а за прострочення понад 15 календарних днів додатково стягується штраф у розмірі 10 відсотків від вартості робіт.

А тому за неналежне виконання умов договору відповідно до пункту 14.2. договору позивачем нараховано відповідачу штрафні санкції у розмірі 15 996 177, 73грн, у тому числі 15 163 043, 46грн пені та 833 134, 27грн штрафу.

Відповідно до статті 549 Цивільного кодексу України, неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.

Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасного або неналежно виконаного зобов`язання.

Особливістю застосування штрафу є те, що штраф обчислюється тільки у відсотках від суми порушеного зобов`язання.

Штраф має одноразовий характер і вичерпується з настанням самого факту порушення зобов`язання.

Разом з тим, пеня нараховується з першого дня прострочення та до дня виконання зобов`язання; пеня може нараховуватись на суму невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання протягом усього періоду прострочення, якщо інше не вказано у законі чи в договорі, чим забезпечує та стимулює виконання боржником свого зобов`язання.

Пеня відповідно до пункт 14.2 договору нарахована позивачем за період з 28.11.2019 до 27.05.2020 (кількість днів у періоді - 182) і складає, відповідно, 15 163 043, 46грн (8 331 342, 56грн *1% * 182 : 100%).

Однак, як встановлено судом апеляційної інстанції, відповідач є таким, що прострочив виконання робіт з 01.01.2020 до 27.05.2020 (у межах заявленого позивачем періоду), тому пеня складає 12 330 386, 98грн (8 331 342, 56грн * 1% * 148 днів: 100 %).

При цьому, судова колегія враховує, що одночасне стягнення з учасника господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання за договором, штрафу та пені не суперечить статті 61 Конституції України, оскільки згідно зі статтею 549 Цивільного кодексу України, пеня та штраф є формами неустойки, а відповідно до статті 230 Господарського кодексу України - видами штрафних санкцій, тобто не є окремими та самостійними видами юридичної відповідальності.

У межах одного виду відповідальності може застосовуватися різний набір санкцій.

Така правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 9 лютого 2018 року у справі №911/2813/17, від 22 березня 2018 року у справі № 911/1351/17, від 25 травня 2018 року у справі № 922/1720/17, від 2 квітня 2019 року у справі № 917/194/18.

Норми чинного законодавства України не містять прямої заборони щодо одночасного застосування такого виду забезпечення виконання зобов`язання, як пеня та штраф, та, відповідно, суб`єкти господарських відносин при укладенні договору наділені законодавцем правом забезпечення виконання господарських зобов`язань встановленням окремого виду відповідальності - договірної санкції, за невиконання чи неналежне виконання договірних зобов`язань, зокрема, передбачених умовами договору.

Така правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.06.2021 у справі № 910/12876/19.

Поряд з цим, судова колегія зазначає, що пеня застосовується за порушення будь-яких господарських зобов`язань, а не тільки невиконання грошового зобов`язання.

Така правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 17.10.2019 у справі № 912/3237/18.

Отже, стягненню з відповідача на користь позивача підлягають пеня та штраф.

Такого висновку дійшов і Верховний Суд у постанові від 01.08.2022 у справі №917/1056/20 зі схожих правовідносин.

Водночас, в силу приписів статті 233 Господарського кодексу України, у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги, ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно зі статтею 551 Цивільного кодексу України, розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Зі змісту зазначених норм вбачається, що зменшення розміру заявленої до стягнення пені та штрафу є правом суду, а за відсутності переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення пені та штрафу.

У постанові від 23.03.2021 у справі №921/580/19 Верховний Суд вказує, що зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, і за відсутності в законі переліку обставин, які мають істотне значення, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

При цьому, виходячи з принципів добросовісності, розумності, справедливості та пропорційності, суд, в тому числі і з власної ініціативи, може зменшити розмір неустойки (пені) до її розумного розміру (постанова Верховного Суду від 30.03.2021 у справі №902/538/18).

Нормами законодавства України не визначено розмір, на який суд може зменшити неустойку, а тому при вирішенні цього питання суди мають забезпечувати дотримання балансу інтересів сторін у справі з урахуванням правового призначення неустойки.

У постанові від 16.03.2021 у справі № 922/266/20 Верховний Суд зазначає, що загальною ознакою цивільно-правової відповідальності є її компенсаторний характер. Заходи цивільно-правової відповідальності спрямовані не на покарання боржника, а на відновлення майнової сфери потерпілого від правопорушення. Одним із принципів цивільного права є компенсація майнових втрат особи, що заподіяні правопорушенням, вчиненим іншою особою. Неустойка спрямована на забезпечення компенсації майнових втрат постраждалої сторони. Для того, щоб неустойка не набула ознак каральної санкції, діє правило частини 3 статті 551 Цивільного кодексу України про те, що суд вправі зменшити розмір неустойки, якщо він є завеликим порівняно зі збитками, які розумно можна було би передбачити.

Виходячи з матеріальних інтересів обох сторін, співмірності належних до сплати відповідачем штрафних санкцій і загальної вартості робіт (штрафні санкції нараховані у розмірі майже вдвічі більшої вартості робіт та обладнання), враховуючи, що відповідачем вживався ряд заходів для виконання робіт в обумовлений строк, та відсутності у позивача збитків внаслідок виконання робіт з пропуском встановленого календарним графіком строку, що роботи повністю були виконані відповідачем, і прийняті позивачем, суд дійшов висновку про існування підстав для зменшення розміру штрафних санкцій, що підлягають стягненню, на 90%, тобто стягненню підлягає пеня у розмірі 1 233 038, 69грн та штраф у розмірі 83 313, 43грн.

Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню в частині стягнення 1 233 038, 69грн пені та 83 313, 43грн штрафу.

Судова колегія відхиляє доводи апелянта щодо порушення судом першої інстанції норм процесуального права, а саме, що розгляд справи за відсутності представника позивача, оскільки відповідно до частини 1 статті 202 Господарського процесуального кодексу України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Ухвалами Господарського суду Полтавської області від 03.08.2021 та від 02.09.2021 явку представників сторін визнано не обов`язковою.

Верховний Суд у постанові від 29.04.2020 у справі №910/6097/17 зазначив, що відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Позивачем не було наведено суду обставин, за яких неможливо було вирішити спір в судовому засіданні 16.09.2021, отже, суд, відхиливши клопотання представника позивача про відкладення розгляд справи не допустив порушення норм процесуального права.

Однак, з огляду на викладене вище, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, рішення Господарського суду Полтавської області від 16.09.2021 у справі №917/1888/20 слід скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення 1 233 038, 69грн пені та 83 313, 43грн штрафу та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення цих позовних вимог.

Відповідно до частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати позивача зі сплати судового збору за подання позовної заяви і за подання апеляційної скарги покладаються на сторони пропорційно задоволеним позовним вимогам.

Витрати відповідача, понесені під час розгляду справи, покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 273, п. 2 ч. 1 ст. 275, п. 1 ч. 1 ст. 277, 282-284 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Казенного підприємства "Морська пошуково-рятувальна служба" задовольнити частково.

Рішення Господарського суду Полтавської області від 16.09.2021 у справі №917/1888/20 скасувати в частині відмови у задоволенні позовних вимог про стягнення 1 233 038, 69грн пені, 83 313, 43грн штрафу і 19 747, 28грн судового збору за подання позовної заяви та ухвалити в цій частині нове рішення про задоволення цих позовних вимог.

В решті рішення місцевого господарського суду від 16.09.2021 залишити без змін.

Викласти резолютивну частину рішення в такій редакції:

"Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремтехналадка" (36020, м. Полтава, вул. Котляревського, 1/27, ) на користь Казенного підприємства "Морська пошуково-рятувальна служба" (65114, м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, 140А, код ) 1 233 038, 69грн (один мільйон двісті тридцять три тисячі тридцять вісім гривень 69коп.) пені, 83 313, 43грн (вісімдесят три тисячі триста тринадцять гривень 43коп.) штрафу та 19 747, 28грн (дев`ятнадцять тисяч сімсот сорок сім гривень 28коп.) судових витрат зі сплати судового збору за подання позовної заяви.

В іншій частині позову відмовити".

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ремтехналадка" (36020, м. Полтава, вул. Котляревського, 1/27, ) на користь Казенного підприємства "Морська пошуково-рятувальна служба" (65114, м. Одеса, вул. Люстдорфська дорога, 140А, код ) витрати зі сплати судового збору у розмірі 29 620, 92грн (двадцять дев`ять тисяч шістсот двадцять гривень 92коп.) за подання апеляційної скарги.

Повернути справу до Господарського суду Полтавської області для видачі відповідних наказів.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття; порядок і строки оскарження постанови передбачені статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено 13.10.2022.

Головуючий суддя Л.М. Здоровко

Суддя В.В. Лакіза

Суддя О.В. Плахов