ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"17" жовтня 2022 р. Справа№ 911/600/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Буравльова С.І.

Шапрана В.В.

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Омстронг"

про відвід колегії суддів

у справі № 911/600/21 (суддя Христенко О.О.)

за позовом Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Омстронг"

про стягнення 546407,19 грн

УСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Київської області від 06.09.2021 у задоволенні позовних вимог Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Омстронг" про стягнення 546407,19 грн відмовлено повністю.

Не погодившись із прийнятим судовим рішенням, Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" вперше звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.11.2021 було сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Гаврилюк О.М, судді: Сулім В.В., Ткаченко Б.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 09.11.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі"; призначено справу до розгляду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2022 апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 06.09.2021 у даній справі закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 264 ГПК України. З мотивувальної частини ухвали убачається, що підставою для закриття апеляційного провадження стала відсутність повноважень у особи, яка підписала апеляційну скаргу, оскільки видана на її ім`я довіреність, примірник якої міститься в матеріалах справи, є простроченою і повноваження особи, яка підписала апеляційну скаргу закінчилися ще 31.03.2021.

16.02.2022 Приватне акціонерне товариство "ДТЕК Київські регіональні електромережі" вдруге звернулось до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою на рішення Господарського суду Київської області від 06.09.2021 у даній справі; до апеляційної скарги, зокрема, додано довіреність на особу, яка її підписала, датовану 15.04.2021 зі строком дії до 31.03.2022.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.04.2022 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Попікова О.В., судді Корсак В.А., Ходаківська І.П.

Супровідним листом від 12.05.2022 №09-14/198/22 справу №911/600/21 передано від судді Гаврилюка О.М. головуючому судді Попіковій О.В. для розгляду апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі".

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.05.2022 (вручена скаржнику 19.08.2022, відповідно до повідомлення про вручення поштового відправлення) апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 06.09.2021 у справі №911/600/21 залишено без руху; роз`яснено Приватному акціонерному товариству "ДТЕК Київські регіональні електромережі" право подати заяву для поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням підстав поновлення та доказів на їх підтвердження протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали.

12.09.2022 від Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" надійшла заява про поновлення строку на апеляційне оскарження. Разом з поданою заявою скаржник просить поновити пропущений строк на подання заяви.

Розпорядженням Керівника апарату Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2022 №09.1-08/2734/22 відповідно до підпунктів 2.3.25., 2.3.49. пункту 2.3. Положення про автоматизовану систему документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл справи №911/600/21 у зв`язку з перебуванням судді Ходаківської І.П., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.09.2022 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Попікова О.В., судді: Євсіков О.О., Корсак В.А.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.09.2022 поновлено Приватному акціонерному товариству "ДТЕК Київські регіональні електромережі" строк на подання заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження; задоволено заяву Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду Київської області від 06.09.2021 у справі №911/600/21; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 06.09.2021 у справі №911/600/21; розгляд справи №911/600/21 призначено на 17.10.2022.

03.10.2022 від ТОВ "Омстронг" на адресу Північного апеляційного господарського суду надійшла, зокрема, заява про відвід складу суду, обґрунтована тим, що єдиним правильним та законним шляхом для апелянта після закриття провадження ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2022 у справі за його апеляційною скаргою, це була подача касаційної скарги на указану ухвалу, а не повторне звернення до апеляційного господарського суду із аналогічною апеляційною скаргою. Водночас, як стверджує заявник, колегія суддів у вказаному складі поновила строк апелянту на подання апеляційної скарги та призначила дану справу до розгляду за його апеляційною скаргою. Наведені підстави, як стверджує заявник, свідчать про порушення колегією суддів норм процесуального права, адже слід було застосувати п. 4 ч. 1 статті 261 ГПК України (відмовити у відкритті апеляційного провадження).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.10.2022 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Омстронг" про відвід суддів Попікової О.В., Євсікова О.О., Корсака В.А. від розгляду справи №911/600/21 визнано необґрунтованою. Справу №911/600/21 передано для визначення складу суду в порядку ч. 1 статті 32, ч. 3 статті 39 Господарського процесуального кодексу України для розгляду заяви про відвід.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.10.2022 для розгляду заяви ТОВ "Омстронг" про відвід складу суду сформовано колегію суддів, головуючий суддя Андрієнко В.В., судді Буравльов С.І., Шапран В.В.

Згідно з п. п. 7, 11 ст. 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Розглянувши заяву про відвід суддів Попікової О.В., Євсікова О.О., Корсака В.А. від розгляду справи №911/600/21, суд дійшов висновку про її відхилення з огляду на наступне.

Відповідно до п. п. 1-3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Як убачається з матеріалів справи, звертаючись із заявою про відвід суддів Попікової О.В., Євсікова О.О., Корсака В.А. від розгляду справи №911/600/21 ТОВ "Омстронг" зазначало, що суд апеляційної інстанції, у складі даної колегії, не забезпечив рівність сторін перед судом, створивши позивачу (апелянту у справі) штучні привілеї. Заявник зазначав, що дана колегія суддів під головуванням суддів Попікової О.В. порушили норми господарського процесуального закону України, а саме не було застосовано до апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" п.4 ч. 1 ст. 261 ГПК України, оскільки хвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2022 закрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства "ДТЕК Київські регіональні електромережі" на рішення Господарського суду Київської області від 06.09.2021 у справі № 911/600/21.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні у справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, установлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Європейський суд з прав людини зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Господарський процесуальний кодекс України не установлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

Згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 35 ГПК України).

Ураховуючи вищенаведені обставини колегія суддів дійшла висновку, що одним із основним доводом неупередженості суддів у даній справі Товариство з обмеженою відповідальністю "Омстронг" зазначало підставу - винесення судом процесуальних документів та здійснення певних процесуальних дій, які на переконання заявника є прямим порушенням норм процесуального права.

Однак суд зазначає, що відповідно до норм ГПК України, оформлення незгоди з певним процесуальним документом суду апеляційної інстанції, здійснюється відповідно до норм ст. 287 ГПК України.

Підстави для відводу колегії суддів/судді наведені у ст.ст. 35-36 ГПК України, зі змісту даних статей убачається, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Таким чином, указані в заяві доводи в обґрунтування відводу колегії суддів: головуючий суддя Попікова О.В., судді: Євсіков О.О., Корсак В.А. є безпідставними, недоведеним та не знайшли свого підтвердження під час розгляду заяви, а відтак не є підставою для відводу суддів у розумінні ст.ст. 35, 36 ГПК України.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Омстронг" про відвід колегії суддів: головуючий суддя Попікова О.В., судді: Євсіков О.О., Корсак В.А. від розгляду справи №911/600/21 суд не убачає підстав для її задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 232 ГПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до ч. 11 ст. 39 ГПК України, за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст. 35, 38-40, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Омстронг" про відвід колегії суддів: головуючий суддя Попікова О.В., судді: Євсіков О.О., Корсак В.А. від розгляду справи №911/600/21.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили у порядку статті 235 ГПК України, та може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строки, передбачені ст. 287 Господарським процесуальним кодексом України.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді С.І. Буравльов

В.В. Шапран