ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залучення до участі у справі третьої особи,

яка не заявляє самостійних вимог

13.10.2022м. ДніпроСправа № 904/454/22

за позовом Фізичної особи-підприємця Карагана Олексія Вікторовича, АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1

до відповідача-1: Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, 49000, м.Дніпро, вулиця Сімферопольська, будинок 17-А,

відповідача-2: Головного управління ДФС у Київській області, 03151, м.Київ, вулиця Народного Ополчення, будинок 5-А,

відповідача-3: Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, 49000, м.Дніпро, вул.Челюскіна, буд.1,

відповідача-4: Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області, 01196, м.Київ, площа Лесі Українки, будинок 1,

про стягнення матеріальної шкоди

Суддя Панна С.П.

Секретар судового засідання Арнаутова А.О.

Представники:

від позивача: Некрасов Олексій Сергійович (адвокат)

від відповідача-1: не з`явився

від відповідача-2: не з`явився

від відповідача-3: Дерновський Максим Євгенович, посв. № 169

від відповідача-4: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Фізична особа-підприємець Караган Олексій Вікторович звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до відповідача-1: Головного управління ДФС у Дніпропетровській області, відповідача-2: Головного управління ДФС у Київській області, відповідача-3: Головного управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області, відповідача-4: Головного управління Державної казначейської служби України у Київській області, в якій просить суд:

- стягнути солідарно з Державного бюджету України через Головне управління казначейської служби України у Київській області та Головне управління Державної казначейської служби України у Дніпропетровській області суму матеріальної шкоди в розмірі 20 678 004,00грн.

Ухвалою суду від 10.02.2022р. прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче на 10.03.2022р.

Судове засідання 10.03.2022р. не відбулось у зв`язку із запровадженням з 24.02.2022 воєнного стану.

Згідно Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Ухвалою суду від 28.04.2022р. судове засідання було призначено на 17.05.2022 р. Про місце, день та час судового засідання сторони були повідомлені шляхом направлення ухвали суду від 29.04.2022 на їхню електронну адресу, про що свідчать довідки Господарського суду Дніпропетровської області від 28.04.22 про доставку електронного листа та прийнятими телефонограмами від 02.05.2022р.

Представник позивача та представник відповідача-3 в судове засідання з`явились, представник відповідача-1,2,4 не з`явились.

Ухвалою суду від 17.05.2022р. відкладено підготовче засідання по справі на 26.05.2022р.

Про місце, день та час судового засідання сторони були повідомлені шляхом направлення ухвали суду від 17.05.2022 на їхню електронну адресу, про що свідчать роздруківки про доставку електронного листа, а також сторони були ознайомлені з повідомлення про відкладення розгляду справи під розписку в судовому засіданні 17.05.2022р.

26.05.2022р. в судове засідання представники позивача та відповідача-3 з`явились. Представники відповідача-1, 2 та 4 не з`явилися.

19.05.2022р. від відповідача-4 надійшов відзив на позовну заяву, в якій просить суд відмовити в задоволені позовних вимог до відповідача-4 в повному обсязі.

26.05.2022р. від позивача надійшла відповідь на відзив в якій зазначає, що доводи відзиву спростовуються матеріалами справи та нормами чинного законодавства.

26.05.2022р. від позивача клопотання про долучення доказів, а саме, копію висновку експерта №02/22 за результатами проведення судової економічної експертизи та висновку експерта судової товарознавчої експертизи №ГО-272.

26.05.2022р. від позивача надійшла заява про виправлення описки відповідача-1: Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на Головне управління ДФС Дніпропетровській області, відповідача-2: Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області на Головне управління ДФС у Київській області, яка була помилково зазначена у позовній заяви. Клопотання позивача від 26.05.2022р. про виправлення описки відповідача-1 та відповідача-2 було задоволено в судовому засіданні.

Ухвалою суду від 26.05.2022р. відкладено підготовче засідання по справі на 10.06.2022р.

Про місце, день та час судового засідання сторона позивача та сторона відповідача-3 були повідомлені в судовому засідання. Сторона відповідача1,2,4 були повідомлені шляхом направлення ухвали суду від 26.05.2022 на їхню електронну адресу, про що свідчать роздруківки про доставку електронного листа, а також сторони були ознайомлені з повідомлення про відкладення розгляду справи під розписку в судовому засіданні 01.06.2022р. А також сторона позивача за власною ініціативою повідомила відповідачів 1,2,3,4 на поштову адресу про, що свідчать докази відправки.

09.06.2022р. від позивача надійшло клопотання про долучення.

09.06.2022р. від позивача надійшло клопотання про витребування доказів, в якому просить суд:

- витребувати у Головного управління ДФС у Дніпропетровській області точну назву Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області або юридичної особи, підрозділом якої є Слідче управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Дніпропетровській області відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань з зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи та її місцезнаходження і наданням відповідних документів;

- витребувати у Головного управління ДФС у Київській області точну назву Слідчого управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області або юридичної особи, підрозділом якої є Слідче управління фінансових розслідувань Головного управління ДФС у Київській області відповідно до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань з зазначенням ідентифікаційного коду юридичної особи та її місцезнаходження і наданням відповідних документів і наданням відповідних документів.

Ухвалою суду від 10.06.2022р. клопотання представника позивача про витребування доказів задоволено.

Ухвалою суду від 10.06.2022р. відкладено підготовче засідання по справі на 07.07.2022р.

16.06.2022р. до суду від позивача надійшла заява про долучення до матеріалів справи квитанцій про направлення відповідачам-1, 2, 3 та 4 ухвали суду від 10.06.2022р.

17.06.2022р. до суду від відповідача-4 надійшли заперечення щодо залучення до участі у справу третю особу, яка не заявляє самосійних вимог: Державну казначейську службу України (01601, м.Київ, вул.Бастіона,6, ). В своїх запереченнях відповідач-4 зазначає, що жодним нормативно-правовим актом України не передбачено, що Казначейство несе відповідальність та за дії інших органів державної влади, зокрема за працівників ГУ ДФС У Київській області та ГУ ДФС у Дніпропетровській області. Вважає, що Казначейство не в змозі використати з права учасника судового процесу, тому що згідно із своїми функціональними обов`язками не є учасником спірних відносин і не володіє будь-якими фактичними даними, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судове засідання 07.07.2022р. не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Панни С.П. на лікарняному з 15.06.2022р. по 05.10.2022р.

Ухвалою суду від 06.10.2022р. призначено підготовче засідання по справі на 13.10.2022р.

В судове засідання, 13.10.2022р., з`явились представники позивача та відповідача-3.

Про місце, день та час судового засідання сторони були повідомлені належним чином шляхом передачі телефонограм та направлення на їхні офіційні електронні адреси ухвали суду від 06.10.2022р., про що свідчать довідки про доставку електронного листа (а.с.204-213, том 6)

12.10.2022р. до суду від позивача надійшли докази направлення на адреси відповідачів-1, 2, 3 та 4 ухвали суду від 06.10.2022р. (а.с.214-222, том 6)

12.10.2022р. до суду від представника позивача - фізичної особи-підприємця Карагана Олексія Вікторовича адвоката Некрасова Олексія Сергійовича надійшло клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції 13.10.2022р. о 11:30 год. поза межами суду. Ухвалою суду від 12.10.2022р. вказане вище клопотання представника позивача було задоволено.

12.10.2022р. до суду від позивача надійшли письмові пояснення щодо залучення до участі у справу третю особу, яка не заявляє самостійних вимог: Державну казначейську службу України (01601, м.Київ, вул.Бастіона,6, ).

В своїх поясненнях позивач зазначає, що Державна казначейська служба України як Казначейство України здійснює нагляд за діяльністю регіональних казначейських служб та відповідає за відповідні видатки.

Згідно із частиною 1 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до частини другої цієї ж статті збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної майнової шкоди передбачені у статті 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана її майну, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до положень статті 1173 ЦК України шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні ними своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цих органів.

На відміну від загальної норми статті 1166 Цивільного кодексу України, яка вимагає встановлення усіх чотирьох елементів цивільного правопорушення (протиправної поведінки, наявності шкоди, причинного зв`язку між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вини заподіювача шкоди), спеціальна норма статті 1173 Цивільного кодексу України, на підставі якої заявлені позовні вимоги у даній справі, передбачає відшкодування шкоди незалежно від вини державного органу та його посадової або службової особи.

Суб`єктами відповідальності, відповідно до статті 1173 ЦК України є органи державної влади або місцевого самоврядування.

Стаття 19 Конституції України передбачає, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до статті 56 Конституції України кожен має право на відшкодування за рахунок держави чи органів місцевого самоврядування матеріальної та моральної шкоди, завданої незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень.

Спеціальні підстави відповідальності за шкоду, завдану органом державної влади, зокрема органами дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, визначені статтею 1176 ЦК України.

Ці підстави характеризуються особливостями суб`єктного складу заподіювачів шкоди, серед яких законодавець виокремлює посадових чи службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, органи досудового розслідування, прокуратури або суду, та особливим способом заподіяння шкоди.

Сукупність цих умов і є підставою покладення цивільної відповідальності за завдану шкоду саме на державу .

Норми частини 1 статті 1176 ЦК України можна розглядати як спеціальні відносно загальних правил статті 1173 ЦК України, оскільки вони містять спеціальний склад і розраховані на випадки завдання шкоди саме фізичній особі певними незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів державної влади та їх посадових осіб до яких відносяться: а) органи дізнання; б) попереднього (досудового) слідства; в) прокуратура тощо.

Отже, положення передбачені частиною 1 статті 1176 ЦК України (шкода, завдана фізичній особі внаслідок її незаконного засудження, незаконного притягнення до кримінальної відповідальності, незаконного застосування запобіжного заходу, незаконного затримання, незаконного накладення адміністративного стягнення у вигляді арешту чи виправних робіт, відшкодовується державою у повному обсязі незалежно від вини посадових і службових осіб органу, що здійснює оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, прокуратури або суду) не застосовуються до інших незаконних дій або бездіяльності чи незаконного рішення органів дізнання, попереднього (досудового) слідства, прокуратури або суду, тобто шкода, завдана юридичній особі, відшкодовується згідно з частиною 6 статті 1176 Цивільного кодексу України на загальних підставах.

Шкода, завдана фізичній особі незаконними рішеннями, дією чи бездіяльністю посадової особи органу державної влади при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується на підставі статті 1174 ЦК України.

Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Верховного Суду України від 25 травня 2016 року № 6-440цс16, в якій були встановлені подібні правовідносини та аналогічні фактичні обставини.

Відповідно до статті 25 Бюджетного кодексу України Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів на підставі рішення суду. Відшкодування відповідно до закону шкоди, завданої фізичній чи юридичній особі внаслідок незаконно прийнятих рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади (органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування), а також їх посадових і службових осіб при здійсненні ними своїх повноважень, здійснюється державою (Автономною Республікою Крим, органами місцевого самоврядування) у порядку, визначеному законом.

Згідно з підпунктом 1 пункту 9 Прикінцевих та перехідних положень Бюджетного кодексу України рішення суду про стягнення (арешт) коштів державного бюджету (місцевих бюджетів) виконується виключно центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів. Зазначені рішення передаються до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, для виконання.

Відповідно до пункту 23-1 частини першої статті 2 Бюджетного кодексу України єдиний казначейський рахунок - це рахунок, відкритий центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів (далі - Казначейство України), у Національному банку України для обліку коштів та здійснення розрахунків у системі електронних платежів Національного банку України, на якому консолідуються кошти державного та місцевих бюджетів, фондів загальнообов`язкового державного соціального і пенсійного страхування та кошти інших клієнтів, які відповідно до законодавства знаходяться на казначейському обслуговуванні.

Згідно з пунктом 1 Положення про Державну казначейську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 15 квітня 2015 року № 215 (далі -Положення), Державна казначейська служба України (Казначейство) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів України і який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів.

Відповідно до покладених завдань Казначейство України здійснює безспірне списання коштів державного бюджету та місцевих бюджетів або боржників на підставі рішення суду (підпункт 3 пункту 4 Положення).

Згідно із пунктом 9 Положення Казначейство здійснює свої повноваження безпосередньо та через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Відповідно до частини першої статті 170 ЦК України держава набуває і здійснює цивільні права та обов`язки через органи державної влади у межах їхньої компетенції, встановленої законом.

З врахуванням вищевикладеного, для всебічного та правильного вирішення справи, суд вважає за необхідне залучити до участі у справі № 904/454/22 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державну казначейську службу України (01601, м.Київ, вул.Бастіона,6, ), оскільки рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо відповідача-1 та відповідача-2.

Відповідно до статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 50, 177, 183, 185, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

Залучити до участі у справі № 904/454/22 в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору: Державну казначейську службу України (01601, м.Київ, вул.Бастіона,6, )

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя С.П. Панна