ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.09.2022 Справа № 917/1891/21

Господарський суд Полтавської області у складі колегії суддів : головуючий суддя Ківшик О.В., суддя Ореховська О.О., суддя Пушко І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовною заявою ОСОБА_1 , АДРЕСА_1

до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", вул. Чорновола, 2-б, кв. 22, м. Полтава, Полтавська область, 36003

про визнання недійсними рішень загальних зборів ОСББ "Ватутинець-1", оформлених протоколом від 06.12.2020 року №3/2020,

Секретар судового засідання Костандян О.В.

за участю представників учасників процесу: згідно протоколу від 21.09.2022

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог та заперечень.

Позивач просить суд визнати недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", м. Полтава, оформлені протоколом від 06.12.2020 року №3/2020 з огляду на відсутність кворуму при їх проведенні та недотримання порядку повідомлення його як співвласника багатоквартирного житлового будинку про дату проведення загальних зборів та їх порядок денний. В обґрунтування цього останній стверджує, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку за адресою : АДРЕСА_2 становить 64+262=326, загальна площа житлових та нежитлових приміщень у будинку становить 4137+13966,5=18103,5 кв.м., оскільки рішенням Господарського суду Полтавської області від 31.10.2019 у справі № 917/971/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСББ «Чорновола 2б» за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСББ «Ватутинець-1» визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів Об"єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: АДРЕСА_3 , від 18.12.2016; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" (, 36000, м. Полтава, вул. В.Чорновола,2Б), а тому діяльність ОСББ «Ватутинець-1» розповсюджується на весь будинок. Внаслідок недотримання ініціативною групою ОСББ «Ватутинець-1» порядку повідомлення усіх співвласників будинку про проведення загальних зборів, на думку позивача, були порушені його права на участь в загальних зборах, добровільне волевиявлення та висловлення своєї думки з привод порядку денного загальних зборів у багатоквартирному будинку, в тому числі щодо спільного утримання майна багатоквартирного будинку.

Як докази обґрунтованості позовних вимог позивач надав наступні докази: лист Полтавського БТІ «Інвентаризатор» № 10211 від 04.11.2016, копію статуту ОСББ «Ватутинець-1» (нова редакція), затвердженого загальними зборами від 12.11.2016, копію рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", м. Полтава, оформленого протоколом від 06.12.2020 року №3/2020, копії рішень господарських судів у справі № 917/971/19 (том справи 1, а.с. 17-56).

Крім того, на виконання вимог суду позивачем за супровідним листом вх. № 6006 від 30.08.2022 (том справи 2, а.с. 18-20) надано копію свідоцтва про право власності на квартиру АДРЕСА_4 .

Відповідач проти позову заперечує. При цьому останній стверджує, що процедура ліквідації ОСББ "Чорновола 2б" на час проведення загальних зборів, результати яких оскаржуються позивачем, і на час розгляду даного спору триває; процедура приєднання співвласників ОСББ «Чорновола 2б» до ОСББ «Ватутинець-1» не відбулася, співвласники ОСББ «Чорновола 2б» юридично не є співвласниками ОСББ «Ватутинець-1», вказане членство відповідно до закону відбувається за згодою співвласників та не проводиться автоматично, адже останні не брали участі у створенні ОСББ «Ватутинець-1» у 2007 році. За 14 календарних днів до дня проведення зборів на стенді оголошень було розміщено оголошення про проведення зборів, було поквартирно вручено відповідне оголошення кожному співвласнику під підпис, позивач особисто був присутній на зборах та голосував по питаннях порядку денного. Крім того, відповідач зазначає, що оспорюваним рішенням права позивача не порушено.

Як докази обґрунтованості заперечень проти позову відповідач надав наступні докази: копія протоколу № 3/2020 від 06.12.2020 з додатками, копія листа від 22.03.2019, копія оголошення про проведення зборів, копія відомості щодо повідомлення співвласників про проведення зборів (том справи 1, а.с. 81-89).

У відповіді на відзив (том справи 1, а.с. 93-98) позивач вказує, що дія статуту ОСББ «Ватутинець-1», як і статуту ОСББ «Чорновола 2б» розповсюджується на весь багатоквартирний будинок, а не на його частину з квартири АДРЕСА_5 по квартиру АДРЕСА_6 чи з квартири АДРЕСА_7 квартиру; відповідачем не надано належного документального оформлення проведення позачергових зборів, питання порядку денного з оголошення про проведення загальних зборів не збігаються за змістом з питаннями, рішення по яким приймалося 6 грудня 2020 року.

Інші заяви по суті справи до суду не надходили.

2. Процесуальні дії суду у справі.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області (суддя Погрібна С.В.) від 21.12.2021 було відкрито провадження в порядку загального позовного провадження у справі № 917/1891/21 за позовною заявою ОСОБА_3 , м. Полтава до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", м. Полтава про визнання недійсним рішення оформлені протоколом від 06.12.2020 року №3/2020. Підготовче засідання у справі призначено на 20.01.2022 на 11:00 год..

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 16.06.2022 року суддею Погрібною С.В. заявлено самовідвід від розгляду справи № 917/1891/21.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу від 22.06.2022 справу № 917/1891/21 передано судді Ківшик О.В., ухвалою від 27.06.2022 справу прийнято до провадження, встановлено доцільність у призначенні колегіального складу суду для розгляду даної справи та передано матеріали справи на авторозподіл відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду.

На підставі протоколу автоматичного визначення складу колегії суддів від 27.06.2022 визначено вказаний вище склад колегії суддів для слухання даної справи.

Ухвалою Господарського суду Полтавської області від 29.06.2022 колегія суддів прийняла справу до провадження у порядку загального позовного провадження, призначила підготовче засідання у справі на 21.07.2022 на 10:00 год.

У підготовчому судовому засіданні представник позивача та позивач повідомили суд про те, що на позовних вимогах наполягають, примирення між сторонами неможливе, всі процесуальні клопотання були розглянуті попереднім складом суду, інші процесуальні клопотання відсутні.

У підготовчому судовому засіданні представник відповідача повідомив суд про те, що відповідач проти позову заперечує, примирення між сторонами неможливе. На виконання вимог суду (ухвала від 29.06.2022) відповідач надав письмові пояснення вх. № 4720 від 15.07.2022, у яких повідомив про підтримання правової позиції по справі щодо безпідставності заявлених позовних вимог.

Крім того, у зазначеному поясненні останній заявив суду клопотання про повторне витребування у позивача належним чином засвідчену копію та оригінал для огляду в судовому засіданні правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_4 та виклик свідків.

Позивач проти заявлених клопотань заперечив, надав суду на огляд оригінал свідоцтва про право власності ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_4 , що видане Головним управлінням з питань житлово-комунального обслуговування населення від 06.12.2002 року за № 854, а також технічний паспорт на вказану квартиру.

Судом оглянуто оригінали вказаних документів та повернуто їх позивачеві.

Ухвалою суду від 21.07.2022 відкладено підготовче судове засідання на 30.08.2022 на 11:00 год; задоволено клопотання Відповідача - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1" (письмові пояснення вх. № 4720 від 15.07.2022) частково, а саме : ухвалено витребувати у позивача ОСОБА_1 належним чином засвідчену копію правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_4 , зокрема, свідоцтво про право власності, що видане Головним управлінням з питань житлово-комунального обслуговування населення від 06.12.2002 року за № 854; відмовлено у задоволенні клопотання Відповідача - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1" (письмові пояснення вх № 4720 від 15.07.2022) в частині викликання свідків.

У судовому засіданні 30.08.2022 вирішено усі питання, зазачені у частині 2 статті 182 ГПК України, оголошено протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та за письмовою згодою сторін (розписка том справи 2, а.с. 21) розпочато розгляд справи по суті.

Також 30.08.2022 оголошено перерву у судовому засіданні по 21.09.2022 на 11-00.

Під час розгляду справи по суті в судовому засіданні 30.08.2022 та 21.09.2022 представник позивача та сам позивач позов підтримав та просив задовольнити, представники відповідача проти позову заперечували.

Матеріали справи свідчать про те, що судом було створено всім учасникам судового процесу належні умови для доведення останніми своїх правових позицій, надання ними доказів, які, на їх думку, є достатніми для обґрунтування своїх вимог та заперечень. Окрім того, судом було вжито всіх заходів, в межах визначених чинним законодавством повноважень, щодо всебічного, повного та об`єктивного дослідження всіх обставин справи.

Водночас суд зауважує, що відповідно до пунктів 3 та 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Під час розгляду справи по суті судом були досліджені всі письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

В судовому засіданні 21.09.2022 відповідно до ст. 240 ГПК України оголошено вступну та резолютивну частину рішення та повідомлено коли буде підписано повний текст судового рішення.

3. Обставини, встановлені судом під час розгляду справи.

Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши подані докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, господарський суд встановив наступне.

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_4 загальною площею 73,6 кв.м., що підтверджується свідоцтвом про право власності, виданим Головним управлінням з питань житлово-комунального обслуговування населення від 06.12.2002 року за № 854 (копія том справ 2, а.с. 19, оригінал оглянуто колегією суддів у судовому засіданні 21.07.2022).

За приписами ч. 4 ст. 74 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Господарським судом Полтавської області 31.10.2019 винесено рішення у справі №917/971/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСББ «Чорновола 2б» за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСББ «Ватутнець 1» про визнання недійсним та скасування рішень, припинення юридичної особи. Даним рішенням, зокрема, визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів Об"єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: АДРЕСА_3 , від 18.12.2016; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" (, 36000, м. Полтава, вул. В.Чорновола,2Б).

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 та постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.04.2020 значене рішення залишено без змін.

При розгляді зазначеної вище справи № 917/971/19 встановлено наступні факти, які приймаються судом як преюдиційні при розгляді даної справи в силу приписів ч. 4 ст. 75 ГПК України:

Відповідно до акта Державної приймальної комісії від 28.12.1994, затвердженого рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради народних депутатів № 417 від 29.12.1994, прийнято в експлуатацію 200 кв. житловий будинок I та II черги (60 кв.) житлово-будівельного кооперативу «Ватутинець» по вул. Куйбишева, 2б (на даний час згідно з розпорядженням голови Обласної державної адміністрації від 20.05.2016 № 207 зі змінами, внесеними розпорядженням голови облдержадміністрації № 377 від 26.08.2016 - вул. Вячеслава Чорновола, 2б).

Згідно з актом Державної приймальної комісії від 19.12.2005, затвердженим рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради № 78 від 22.02.2006, прийнято в експлуатацію багатоповерховий житловий будинок (62 кв.) з вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування та торгівлі в АДРЕСА_2 .

За актом Державної приймальної комісії від 21.08.2006, затвердженим рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради № 270 від 25.08.2006, прийнято в експлуатацію багатоповерховий житловий будинок (110 кв.) з вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування та торгівлі в АДРЕСА_2 .

13.12.2007 року було здійснено державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1».

Згідно з п. 1.1 Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Ватутинець-1», затвердженого загальними зборами Об`єднання 12.11.2016 року, останнє створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 , відповідно до Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

В подальшому, відповідно до протоколу № 1 установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою : АДРЕСА_2 від 18.12.2016 ухвалено створити у 174-квартирному будинку за адресою м. Полтава, вул. В`ячеслава Чорновола, 2Б об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (ОСББ) та затвердити його повну назву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2 Б» і затвердити скорочену назву ОСББ «Чорновола 2Б».

Також згідно з вказаним протоколом затверджено Статут Об`єднання.

На підставі зазначеного рішення 31.03.2017 року було проведено реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Чорновола 2Б» в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за № 1 016209.

Однак, на момент прийняття рішення про створення ОССБ «Чорновола 2Б» у багатоквартирному будинку за адресою: м. Полтава, вул . В`ячеслава Чорновола, 2Б вже було створено і діяло ОСББ «Ватутинець 1».

Крім того, у ч. 1 ст. 75 ГПК України унормовано, що обставини, які визнаються учасниками справи, не підлягають доказуванню, якщо суд не має обґрунтованих підстав вважати їх недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом. Обставини, які визнаються учасниками справи, можуть бути зазначені в заявах по суті справи, поясненнях учасників справи, їх представників.

У судовому засіданні 30.08.2022 р. позивач та представник відповідача визнали наступні обставини:

- на час прийняття оспорюваного позивачем рішення загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1» у одному багатоквартирному будинку за адресою : м. Полтава, вул. Чорновола, 2б існувало два ОСББ;

- на час прийняття оспорюваного позивачем рішення загальних зборів ОСББ «Ватутинець-1» та розгляду даного спору у суді ОСББ «Чорновола 2б» перебуває у стадії ліквідації;

- станом на 06.12.2020 діяла редакція статуту ОСББ «Ватутинець-1», затверджена загальними зборами від 12.11.2016;

- позивач отримував оголошення про проведення загальних зборів співвласників ОСББ «Ватутинець-1»;

- позивач вчиняв підпис у відомості про вручення оголошення про проведення загальних зборів співвласників ОСББ «Ватутинець-1» (том справи 1, а.с. 88).

Оскільки у суду відсутні обґрунтовані підстави вважати дані обставини недостовірними або визнаними у зв`язку з примусом, останні не підлягають доказуванню та приймаються судом.

Як вказує у відзиві на позовну заяву відповідач, за 14 календарних днів до дня проведення зборів на стенді оголошень було розміщено оголошення про проведення зборів, крім того, було поквартирно вручено відповідне оголошення кожному співвласнику підпис.

У матеріалах справи наявні:

- копія об`яви (том справи 1, а.с. 87), відповідно до якої співвласників ОСББ «Ватутинець-1» повідомляють про проведення 06.12.2020 у дворі будинку позачергових загальних зборів співвласників ОСББ «Ватутинець-1», реєстрація учасників об 11-45, початок зборів о 12-00. Порядок денний : 1. Визначення порядку голосування. 2. Обрання головуючого та секретаря зборів. 3. Звіт ревізійної комісії. 4. Обрання голови ОСББ «Ватутинець-1». 5. Інші питання;

- відомості на підтвердження вручення поквартирно співвласникам ОСББ «Ватутинець-1» зазначеного оголошення (том справи 1, а.с. 88-89), в тому числі і позивачу - ОСОБА_1 , кв.3, про що ним особисто вчинено підпис.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 ГПК України).

Суд встановив, що 06.12.2020 року відбулися загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинць 1" з порядком денним :

1. Визначення порядку голосування на загальних зборах ОСББ «Ватутинець-1».

2. Обрання голови та секретаря зборів ОСББ «Ватутинець-1» та уповноваження їх підписати протокол у нотаріуса.

3. Про припинення повноважень голови правління ОСББ "Ватутинець 1" ОСОБА_4 , виключення його зі складу правління, звільнення та виключення відомостей про нього з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як особу, яка мала право підпису від імені ОСББ "Ватутинець 1" без довіреності.

4. Перевибори правління ОСББ "Ватутинець 1".

5. Про обрання голови правління ОСББ "Ватутинць 1" ОСОБА_5 , включення відомостей про неї в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як про керівника та особу, яка має право підпису від імені ОСББ "Ватутинець 1" без довіреності та уповноважити її подати документи для державної реєстрації змін до відомостей про ОСББ "Ватутинць 1".

На зборах було прийнято рішення, оформлені протоколом № 3/2020 (том справи 1, а.с. 27-30) :

1. Обрати наступний порядок голосування: кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності;

2. Обрати головою установчих зборів ОСОБА_5 (власницю кв. 2) та секретарем зборів ОСОБА_6 (власника кв. 11) та уповноважити їх щодо підписання протоколу Загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець 1" № 3/2020 від 06 грудня 2020 року у нотаріуса;

3. Припинити повноваження голови правління ОСББ "Ватутинць 1" Боровика Віктора Петровича згідно п. 3.13 Статуту "Ватутинець 1", виключити його зі складу правління, звільнити з 15 грудня 2020 р. та виключити відомості про ОСОБА_4 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як особу, яка мала право підпису від імені ОСББ "Ватутинець 1" без довіреності;

4. Переобрати правління та затвердити його у наступному складі: 1. ОСОБА_5 (власниця кв. 2), 2. ОСОБА_6 власник кв. 11), 3. ОСОБА_7 (власник кв. 19), 4. ОСОБА_8 (власник кв. 39), 5. ОСОБА_9 (мешканець кв. 53), 6. ОСОБА_10 (власниця кВ. 44), 7. ОСОБА_11 (мешканець кв. 28);

5. Обрати голову правління ОСББ "Ватутинць 1" ОСОБА_5 з 16 грудня 2020, включити відомості про ОСОБА_5 в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, як про керівника та особу, яка має право підпису від імені ОСББ "Ватутинець 1" без довіреності та уповноважити її подати документи для державної реєстрації змін до відомостей про ОСББ "Ватутинць 1".

З протоколу № 3/2020 від 06.12.2020 року вбачається, що в загальних зборах від 06.12.2020 р. взяли участь особисто або через представників співвласники в кількості 46 осіб, що становить 71,87% від загальної кількості співвласників.

Відповідно до додатку № 1 до зазначеного протоколу (том справи 1, а.с. 83) ОСОБА_3 голосував «за» з питань порядку денного зборів № 1, № 2, № 4 та «проти» з питань порядку денного № 3 та № 5. Дана обставина позивачем та відповідачем визнається, про що представниками сторін та позивачем було заявлено у судових засіданнях.

4. Норми права, з яких виходить господарський суд при прийнятті рішення.

З огляду на природу та характер правовідносин, зміст заявлених вимог та доводів сторін, предметом доказування у даній справі є питання встановлення наявності чи відсутності факту порушеного права позивача, дотримання або недотримання порядку повідомлення позивача про проведення загальних зборів, наявності або відсутності кворуму при прийнятті оспорюваного у даній справі рішення, і, як наслідок цього - наявності або відсутності підстав для визнання недійсними рішень загальних зборів, оформлених протоколом № 3/2020 від 06.12.2020 року.

За приписами статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за приписами статті 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Стаття 15 Цивільного Кодексу України (далі ЦК України) передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорення. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Наведена норма визначає об`єктом захисту саме порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес. Порушення права пов`язано із позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, спричинена поведінкою іншої особи.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду (ч. 1 ст. 16 ЦК України). Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення.

Оскільки, відповідно до статті 16 ЦК України порушення, невизнання або оспорювання суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом цього права із застосуванням відповідного способу захисту, тому суд при вирішенні спору має надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права способам, що встановлено чинним законодавством, чи відповідає правовій природі тих правовідносин, що виникли між сторонами, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права.

Згідно з ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими незабороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Обов`язковою передумовою для реалізації права на судовий захист у порядку господарського судочинства є наявність у позивача суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, які порушуються, не визнаються або оспорюються іншими особами - відповідачами, та на захист якого спрямоване звернення до суду з позовом.

Вирішуючи спір по суті, суд повинен установити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, тобто встановити, чи є особа, за позовом якої (або в інтересах якої) порушено провадження у справі, належним позивачем. Відсутність права на позов у матеріальному розумінні спричиняє прийняття рішення про відмову в задоволенні позову незалежно від інших установлених судом обставин, оскільки лише наявність права обумовлює виникнення в інших осіб відповідного обов`язку перед особою, якій таке право належить і яка може вимагати виконання такого обов`язку (вчинити певні дії або утриматись від їх вчинення) від зобов`язаних осіб. Тобто, лише встановивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту порушення або оспорення і, відповідно, приймає рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу в захисті, встановивши безпідставність та необґрунтованість заявлених вимог (аналогічний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.09.2020 у справі № 907/29/19).

Отже суд має встановити належність особі, яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу, чи є така особа належним позивачем у справі (наявність права на позов у матеріальному розумінні), чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановлення факту порушення), а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, які передбачені законодавством, і чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Відсутність порушеного права є підставою для відмови у задоволенні позову (такий висновок викладений у п. 7.13 постанови Великої Палати Верховного Суду від 03.11.2020 у справі № 916/3146/17).

Гарантоване статтею 55 Конституції України й конкретизоване у законах України право на судовий захист передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб твердження позивача про порушення було обґрунтованим. Таке порушення прав має бути реальним, стосуватися індивідуально виражених прав або інтересів особи, яка стверджує про їх порушення.

Отже захисту підлягає наявне законне порушене право (інтерес) особи, яка є суб`єктом (носієм) порушених прав чи інтересів та звернулася за таким захистом до суду. Тому для того, щоб особі було надано судовий захист, суд встановлює, чи особа дійсно має порушене право (інтерес), і чи це право (інтерес) порушено відповідачем.

За змістом наведених норм права та відповідно до усталеної практики КГС ВС право на позов у особи виникає лише тоді, коли її право, свобода чи інтерес або порушені, або невизнані, або оспорюються. Іншими словами, навіть у разі обґрунтованого позову, але якщо жодне право особи, яка звернулася із позовом, не порушене і не оспорюється, то правових підстав для задоволення такого позову немає.

Згідно із статтею 385 ЦК України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено спеціальною нормою - Законом України від 29.11.2001 № 2866-ІІІ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (в редакції, чинній на момент проведення зборів; далі Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку, правові, організаційні та економічні відносини, пов`язані з реалізацією прав та виконанням обов`язків співвласників багатоквартирного будинку щодо його утримання та управління визначає Закон України від 14.05.2015 № 417-VIII «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», предметом регулювання якого є відносини, що виникають у процесі реалізації прав та виконання обов`язків власників квартир та нежитлових приміщень як співвласників багатоквартирного будинку.

Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначає об`єднання співвласників багатоквартирного будинку як юридичну особу, створену власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна. При цьому створення об`єднання співвласників багатоквартирного будинку є правом власників приміщень у багатоквартирному будинку, яке визначається законом.

Стаття 6 цього Закону встановлює, що об`єднання може бути створено лише власниками квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (багатоквартирних будинках).

Органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання (ч. 1 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

За ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників (частина 3 статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Статтею 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлено, що скликання установчих зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень.

Повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів (частині 4, 5 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Установчі збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників (частина 6 статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку").

Відповідно до статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" до виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься: затвердження статуту об`єднання, внесення змін до нього; обрання членів правління об`єднання; питання про використання спільного майна; затвердження кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; попереднє (до їх укладення) погодження умов договорів, укладених на суму, що перевищує зазначену в статуті об`єднання, договорів, предметом яких є цінні папери, майнові права або спільне майно співвласників чи їх частина; визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; прийняття рішення про реконструкцію та ремонт багатоквартирного будинку або про зведення господарських споруд; визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління; визначення обмежень на користування спільним майном; обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації; прийняття рішень про заснування інших юридичних осіб або участь у товариствах.

Збори представників не можуть вирішувати питання, які стосуються майнових прав співвласників, погіршують умови використання майна або умови проживання.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

У пункті 7 Статуту відповідача (чинного на момент проведення зборів) встановлено, що кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх вартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Загальні збори можуть встановлювати інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласникові на загальних зборах.

Згідно із статтею 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

Якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною чотирнадцятою цієї статті, проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема: визначення порядку сплати, переліку та розмірів внесків і платежів співвласників; обрання та відкликання управителя, затвердження та зміна умов договору з управителем, прийняття рішення про передачу функцій з управління спільним майном багатоквартирного будинку повністю або частково асоціації.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

Як зазначено в статті 14 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" співвласник має право: брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства; одержувати в установленому статутом порядку інформацію про діяльність асоціації. Об`єднання на вимогу співвласника зобов`язане надати йому для ознайомлення всі свої фінансові звіти.

Порядок здійснення прав співвласників визначається законом.

Здійснення співвласником своїх прав не може порушувати права інших власників.

Спори щодо здійснення прав співвласників вирішуються за згодою сторін або в судовому порядку.

Проте передумовою захисту та відновлення порушеного права позивача є існування такого права та, відповідно, порушення, на час звернення з позовом до суду.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів співвласників об`єднання.

Аналогічної правової позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 23.02.2022 у справі № 914/807/20 (з посиланням на постанову Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2019 у справі №525/505/16-ц), яка є релевантною до спірних правовідносин.

Окрім того, пунктом 6 частини першої статті 3 ЦК України передбачено добросовісність як стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.

У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 10 квітня 2019 року у справі № 390/34/17 (провадження № 61-22315сво18) розтлумачено застосування доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), що ґрунтується ще на римській максимі non concedit venire contra factum proprium (ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці). В основі цієї доктрини лежить принцип добросовісності користування цивільними правами. Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка особи, що не відповідає її попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.

Застосовуючи принцип добросовісності щодо поведінки співвласників багатоквартирного будинку, Велика Палата Верховного Суду у п. 8.33 постанови від 01.02.2022 у справі № 910/5179/20 зазначає, що особа, яка голосувала «за» відповідні питання порядку денного зборів ОСББ (або, отримавши можливість проголосувати, не заперечувала щодо прийняття відповідного рішення), не може в подальшому заперечувати у суді дійсність цього рішення, прийнятого зборами ОСББ, оскільки така особа діятиме всупереч власному волевиявленню на зборах співвласників і буде таким чином вводити в оману інших співвласників, які покладалися на первісне волевиявлення цієї особи.

Необхідність дотримання балансу інтересів між інтересами більшості співвласників багатоквартирного будинку та інтересами одного із них, не дозволяє суду втручатися у питання створення та діяльності Об`єднання. Такі питання у корпоративних об`єднаннях вирішуються за принципом підпорядкування волі меншості рішенню, але прийняття волею більшості.

5. Висновки господарського суду за результатами вирішення спору.

Відповідно до вимог частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту статті 77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

У статті 79 ГПК України унормовано, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Отже, під час розгляду справи судом встановлені обставини про те, що позивач був присутній на зборах та голосував з питань порядку денного, про що свідчить його особистий підпис на першому аркуші додатку № 1 до протоколу № 3/2020 загальних зборів співвласників ОСББ «Ватутинець-1» від 06.2.2020 року «Результати голосування по питаннях порядку денного присутніх співвласників ОСББ «Ватутинець-1» (том справи 1, а.с. 83).

Дані обставини визнаються сторонами та приймаються судом як доведені.

З огляду на присутність позивача на загальних зборах та голосування ним особисто з питань порядку денного, виходячи з принципу добросовісності щодо поведінки співвласників багатоквартирного будинку, враховуючи баланс інтересів співвласників ОСББ, колегія суддів вбачає, що доводи і твердження позивача про порушення вимог законодавства при скликанні і проведенні загальних зборів зводяться до перерахування наявних, на думку позивача, порушень, проте позивачем не визначено, які саме його права чи охоронювані законом інтереси були порушені чи оспорені, у чому полягають та чи мають такі порушення певні наслідки для позивача.

Судом враховано, що два питання порядку денного оспорюваного позивачем рішення загальних зборів, проти яких він голосував (п. 3 та п. 5 порядку денного), фактично стосуються незгоди позивача з кандидатурою голови правління ОСББ «Ватутинець-1», що він особисто зазначив під час судових дебатів, в той час як свою чи будь-яку іншу кандидатуру на дану посаду позивач не висував та не позбавлений права цього зробити у передбаченому законом порядку.

Твердження позивача про порушення його права на участь в загальних зборах спростовуються матеріалами справи та самим позивачем у судових засіданнях, покликання про порушення права на добровільне волевиявлення та висловлювання своєї думки з приводу порядку денного загальних зборів у багатоквартирному будинку не знайшли документального підтвердження під час розгляду даної справи у суді.

Зазначення у позовній заяві порушення спірним рішенням загальних зборів виконання обов`язку позивача щодо спільного утримання майна багатоквартирного будинку також не знайшли підтвердження у матеріалах справи, оскільки питання утримання будинку не були предметом розгляду загальних зборів співвласників ОСББ «Ватутинець-1».

З урахуванням наведеного вище, суд доходить висновку щодо відсутності підстав для задоволення позовних вимог.

При цьому суд не оцінює зазначені у позовній заяві та відповіді на відзив підстави недійсності оспорюваного рішення загальних зборів співвласників, оскільки за наведеним вище мотивуванням суд дійшов висновку про те, що вказане рішення не порушує прав/охоронюваних законом інтересів саме цього позивача.

Інші посилання позивача не спростовують висновків, до яких дійшов суд.

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 161 ГПК України при розгляд справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмету спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. Заявами по суті справи є : позовна заява, відзив на позовну заяву (відзив), відповідь на відзив, заперечення, пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Суд не приймає до розгляду надані позивачем пояснення вх № 1578 від 11.02.2022 (т. 1, а.с. 136-138) та заяву вх № 6489 від 15.09.2022 (т. 2, а.с. 28-31), оскільки останні не відповідають наведеним вище приписам чинного процесуального законодавства (не є заявами по суті справи).

Згідно з положеннями статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до частини 5 статті 236 ГПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Трофимчук проти України» від 28.10.2010 №4241/03 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід сторін.

Відповідно до частини 23 рішення Європейського суду з прав людини від 18.07.2006 у справі «Проніна проти України» за заявою №63566/00 суд нагадує, що п.1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення.

При цьому суд зазначає, що згідно вимог ч.1 ст.14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин суд дійшов висновку про те, що позивачем не доведено позовних вимог, хоч йому було створено для цього усі можливості, заперечення відповідача проти позову в частині відсутності порушеного права позивача є правомірними за наведеним вище мотивуванням, судом не виявлено на підставі наявних документів у справі інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору.

Враховуючи наведене позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Стосовно розподілу судових витрат.

У відповідності до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст. ст. 126, 129, 232-233,237-238,240 ГПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

У позові відмовити.

З огляду на увільнення судді Ківшик О.В. та судді Ореховської О.О. від виконання основної роботи як учасників підготовки суддів та слухачів Національної школи суддів 26-30 вересня 2022 року повній текст рішення підписано 05.10.2022 року.

Головуючий суддя О.В.Ківшик

Суддя О.О. Ореховська

Суддя І.І.Пушко

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1, 2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст.ст. 257 ГПК України).