ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"17" жовтня 2022 р. м. Київ Справа №911/1972/22

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовом Фізичної особи-підприємця Гриба Ігоря Володимировича ( АДРЕСА_1 )

до Білоцерківської міської ради (09100, Київська обл., м. Біла Церква, вул. Ярослава Мудрого, 15)

про визнання договору купівлі-продажу земельної ділянки укладеним

встановив:

У жовтні 2022 Фізична особа-підприємець Гриб Ігор Володимирович (далі позивач) звернувся до Господарського суду Київської області з позовом до Білоцерківської міської ради (далі відповідач) про визнання договору купівлі-продажу земельної ділянки укладеним.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що він є власником нежитлової будівлі літ. «А» загальною площею 215,4 кв.м., яка розташована за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Польова, 84. Позивач зазначає, що 14 квітня 2015 позивачем з відповідачем було укладено договір оренди земельної ділянки, кадастровий номер :06:033:0033, яка знаходиться під вищевказаною будівлею. В подальшому 02.02.2017 позивачем з відповідачем на підставі рішення сесії Білоцерківської міської ради від 24.09.2015 №1562-79 було укладено договір про оплату авансового внеску в рахунок оплати ціни земельної ділянки, за яким позивач сплатив відповідачу 15508,72 грн авансового внеску. Однак відповідач не прийняв рішення щодо продажу вказаної земельної ділянки позивачу, у зв`язку з чим позивач звернувся до суду з позовною заявою про спонукання Білоцерківської міської ради прийняти рішення щодо продажу позивачу вказаної земельної ділянки (справа №911/2506/18). Рішенням Господарського суду Київської області від 02.04.2019 у справі № 911/2506/18 було зобов`язано Білоцерківську міську раду прийняти рішення про продаж позивачу вказаної земельної ділянки, кадастровий номер :06:033:0033, за визначеною ціною в сумі 411380,00 грн. Позивач стверджує, що згідно з наявними квитанціями та платіжними дорученнями позивач сплатив відповідачу в рахунок оплати вартості земельної ділянки грошові кошти в загальній сумі 417550,70 грн, проте на неодноразові звернення позивача щодо укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки відповідач не реагував, договір купівлі-продажу земельної ділянки з позивачем відповідач так і не уклав.

З наведених підстав позивач, посилаючись на те, що у нього виникли обґрунтовані (легітимні) очікування щодо придбання у власність земельної ділянки за обумовленою ціною, що є майном у розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, звернувся до господарського суду із позовом до відповідача про визнання укладеним договору купівлі-продажу вказаної земельної ділянки, кадастровий номер :06:033:0033, у редакції, наведеній позивачем в позовній заяві.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви.

Суд зазначає, що дотримання необхідних вимог до позовної заяви, які встановлені статтею 162 Господарського процесуального кодексу України, пов`язане з виконанням завдання господарського судочинства.

У п.2 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позовна заява повинна містити в тому числі: реєстраційний номер облікової картки платника податків (РНОКПП) фізичних осіб-учасників справи (за його наявності), їх місце проживання, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти учасників справи.

Позивач в позовній заяві РНОКПП позивача вказав « НОМЕР_1 », адресою позивача - "вул. Польова, 84" (в тому числі вказав такий номер РНОКПП та адресу позивача в редакції договору купівлі-продажу земельної ділянки у прохальній частині позовної заяви), при цьому копія РНОКПП позивача до позовної заяви не надана, однак в наданій до позовної заяви копії рішення господарського суду у справі №911/2596/18 від 02.04.2019 вказано інший РНОКПП позивача НОМЕР_2 та інша адреса проживання позивача - АДРЕСА_2 ).

Позивач в позовній заяві номером телефону відповідача вказав « НОМЕР_3 », однак, вбачається, що телефонний код (0455) не є кодом м. Біла Церква, що дає підстави сумніватись в тому, що позивачем в позовній заяві вказано дійсний телефонний номер відповідача.

Крім того, позивачем в позовній заяві електронною поштою відповідача вказано bc_mvk@bc_rada.gov.ua, однак відповідно до даних з публічно доступного веб-сайту Білоцерківської районної ради https://bcrada.gov.ua/bilocerkivska-miska-gromada-11-07-33-23-09-2021/ вбачається, що Білоцерківська міська рада на даний час використовує доменне ім`я (веб-сайт) bc-rada.gov.ua/, а не bc_rada.gov.ua, який вказується позивачем в позовній заяві, що дає підстави сумніватись в тому, що позивачем в позовній заяві вказану дійсну (актуальну) адресу електронної пошти відповідача.

Суд при цьому відмічає, що оскільки суд та сторони спору територіально розташовані в населених пунктах, які обслуговуються різними відділеннями поштового зв`язку, то зазначення в позовній заяві належних даних про відповідача для здійснення з ним зв`язку, у т.ч. його дійсний номер телефону та дійсну адресу електронної пошти, може спростити документообіг між судом та учасниками спору в ході розгляду справи та сприятиме виконанню завдання господарського судочинства.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та зазначити (уточнити) в позовній заяві:

- дійсний РНОКПП та адресу проживання позивача;

- дійсний номер телефону та дійсну адресу електронної пошти відповідача, якщо такі відомі позивачу, зокрема є публічно доступними у відкритих джерелах для здійснення зв`язку із цією юридичною особою (органом місцевого самоврядування).

Частиною 1 ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. У пунктах 3, 5 та 8 ч.3 ст.162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності). Відповідно до ч.2 ст.164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

У позовній заяві позивач посилається на ту обставину, що він є власником (у т.ч. на момент пред`явлення позову) нежитлової будівлі літ. «А» загальною площею 215,4 кв.м., яка розташована за адресою: Київська обл., м. Біла Церква, вул. Польова, 84, однак позовна заява не містить посилання на доказ (правовстановлюючий документ), який засвідчує право власності позивача на вказану нежитлову будівлю на момент пред`явлення позову. У зв`язку з цим позивачу необхідно додати до позовної заяви засвідчену копію правовстановлюючого документа на належну позивачу нежитлову будівлю.

Також позивач в позовній заяві в якості підстави своїх позовних вимог посилається на те, що на момент пред`явлення позову про визнання договору укладеним держава в особі Білоцерківської міської ради є власником спірної земельної ділянки і що відповідно до даних Державного земельного кадастру спірна земельна ділянка має відповідні характеристики (цільове призначення, категорія земель, вид використання), які зазначені позивачем, однак при цьому позивачем до позовної заяви не надано відповідні докази, які підтверджують вказані позивачем обставини (інформація з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо вказаної земельної ділянки, інформація з Державного земельного кадастру щодо відповідних характеристик земельної ділянки тощо).

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та додати до позовної заяви докази наявності обставин, на які посилається позивач, а саме, що держава в особі Білоцерківської міської ради є власником спірної земельної ділянки і що відповідно до даних Державного земельного кадастру спірна земельна ділянка має відповідні характеристики (цільове призначення, категорія земель, вид використання) на момент пред`явлення позову, або надати пояснення неможливості подання цих доказів.

Також позивач у позовній заяві (у т.ч. в редакції договору купівлі-продажу земельної ділянки у прохальній частині позовної заяви) посилається на те, що він сплатив відповідачу в рахунок оплати ціни спірної земельної ділянки грошові кошти в загальній сумі 417550,70 грн, в т.ч. згідно з платіжним дорученням №2 від 18.12.2019 суму 6170,70 грн, однак в доданому до позовної заяви платіжному дорученні №2 від 18.12.2019 на суму 6170,70 грн призначенням платежу вказано «…судовий збір / за позовом ФОП Гриб І.В…» і при цьому позивачем не викладено в позовній заяві обставин (обґрунтування) того, яким чином вказаний платіж є платежем по оплаті ціни спірної земельної ділянки.

У зв`язку з цим позивачу необхідно уточнити в позовній заяві (надати обґрунтування) того, чому позивач відповідно до позовної заяви розглядає оплату згідно з платіжним дорученням №2 від 18.12.2019 на суму 6170,70 грн в якості оплати відповідачу ціни спірної земельної ділянки.

Крім того, відповідно до ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивачем за подання даної позовної заяви сплачено судовий збір в сумі 2481,00 грн як за позов немайнового характеру.

В той же час, в обґрунтування позовних вимог позивач в позовній заяві посилається на те, що у нього виникли обґрунтовані (легітимні) очікування щодо придбання у власність земельної ділянки за обумовленою ціною, що є майном у розумінні ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і тому з метою захисту відповідного майнового права позивача позивач звернувся до господарського суду з даним позовом.

Приписами ст.4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Враховуючи встановлені ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставки судового збору, за подання у 2022 році до господарського суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Майновий позов (позовна вимога майнового характеру) це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої є благо, що підлягає грошовій оцінці. Будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього.

Водночас, до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці. Під немайновим позовом слід розуміти вимогу про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що не піддається грошовій оцінці.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.08.2020 у справі №910/13737/19.

Позивачем у справі №911/1972/22 заявлено вимогу до відповідача про визнання договору купівлі-продажу земельної ділянки укладеним, що передбачає перехід права власності на спірну земельну ділянку від відповідача до позивача, тобто зміну складу майна сторін спору.

З огляду зазначеного, суд дійшов висновку, що поданий фізичною особою-підприємцем Грибом І.В. відповідний позов є позовом майнового характеру, а судовий збір підлягає сплаті виходячи із заявленої вартості спірної земельної ділянки (411380,00 грн), тобто в розмірі 6170,70 грн (411380 х 1,5%=6170.70).

Таким чином, позивачу за подання позову необхідно доплатити судовий збір в сумі 3689,70 грн (6170.70-2481=3689.70). Реквізити для сплати судового збору містяться на сайті Господарського суду Київської області https://ko.arbitr.gov.ua/sud5012/gromadyanam/tax/.

Крім того, згідно з п.8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви, однак в поданій фізичною особою-підприємцем Грибом І.В. позовній заяві таких відомостей не міститься.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги п.8 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та вказати в позовній заяві про наявність у позивача або іншої особи оригіналів тих письмових доказів, копії яких додано позивачем до позовної заяви.

Також, згідно з п.9 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Позивач в позовній заяві зазначає, що він вже поніс судові витрати в розмірі 2481 грн по сплаті судового збору та в розмірі 30000 грн по сплаті витрат на правничу допомогу, однак із формулювання позовної заяви при цьому не вбачається, чи є наведений позивачем розрахунок розміру судових витрат остаточним і стосується усіх можливих судових витрат позивача по справі, чи позивач очікує ще понести судові витрати, попередня (орієнтовна) сума судових витрат (як тих, що вже були понесені, так і тих, які позивач очікує понести в зв`язку із розглядом справи, якщо такі є) в позовній заяві чітко не визначена.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги п.9 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та вказати в позовній заяві попередній (орієнтовний) розрахунок суми усіх судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи.

Наведене є недоліками позовної заяви, що підлягають усуненню.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 ч.1 ст.164 та ч.1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-236 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням належних відомостей про учасників спору, а саме:

- дійсний РНОКПП та адресу проживання позивача;

- дійсний номер телефону та дійсну адресу електронної пошти відповідача;

3.2. доказів відповідних обставин, на які посилається позивач, або письмових пояснень неможливості подання цих доказів, а саме, що на момент пред`явлення позову держава в особі Білоцерківської міської ради є власником спірної земельної ділянки і що відповідно до даних Державного земельного кадастру спірна земельна ділянка має відповідні характеристики (цільове призначення, категорія земель, вид використання), які вказані позивачем в позовній заяві;

3.3. письмових уточнень до позовної заяви із викладом обставин спору та відповідним правовим обґрунтуванням того, чому позивач відповідно до позовної заяви розглядає оплату згідно з платіжним дорученням №2 від 18.12.2019 на суму 6170,70 грн в якості оплати відповідачу ціни спірної земельної ділянки;

3.4. доказів доплати судового збору в сумі 3689,70 грн за подання позовної заяви;

3.5. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням розрахунку суми судових витрат, які позивач ще очікує понести (якщо такі є) в зв`язку із розглядом справи (крім тих, які вже були понесені та зазначені позивачем в позовній заяві);

3.6. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням про наявність у позивача або іншої особи оригіналів тих письмових доказів, копії яких додано до позовної заяви.

4. Подати суду докази направлення відповідачу документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 17.10.2022 №911/1972/22.

5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Ухвала складена та підписана 17.10.2022.

Суддя О.О. Третьякова