ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"13" жовтня 2022 р. Справа№ 910/9782/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Андрієнка В.В.

суддів: Шапрана В.В.

Буравльова С.І.

розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід судді Куксова В.В.

та заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд"

про відвід судді Шаптали Є.Ю.

в межах розгляду апеляційної скарги Київської міської ради

на рішення Господарського суду міста Києва

від 07.02.2022

у справі №910/9782/20

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд"

до Київської міської ради

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:

Товариства з обмеженою відповідальністю та іноземними інвестиціями "Санворд-Україна"

Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

Товариства з обмеженою відповідальністю "Санворд Київ"

про визнання незаконним і скасування рішення, визнання права на оформлення в оренду земельної ділянки

УСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 позов задоволено.

Визнано незаконним та скасовано рішення Київської міської ради від 29.04.2010 №610/4048 "Про розірвання договору оренди земельної ділянки від 28.07.2000 №63-6-00003".

Визнано за Товариством з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" право на оформлення в оренду земельної ділянки розташування якої вул. Зрошувльна, 17 у Дарницькому районі м. Києва, розміром 2,8339 га, кадастровий номер::63:324:010 для експлуатації та обслуговування адміністративного будинку та виробничо-складських приміщень у межах, які перенесені в натуру (на місцевість).

Стягнуто з Київської міської ради на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" судовий збір в розмірі 4204 (чотири тисячі двісті чотири) грн.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Київська міська рада звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволені позову. Судові витрати покласти на позивача.

Також в апеляційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

20.07.2022 безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 у справі №910/9782/20.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.07.2022 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у наступному складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Тищенко А.І., Куксов В.В.

На час надходження апеляційної скарги матеріали справи №910/9782/20 на адресу Північного апеляційного господарського суду не надходили, у зв`язку з чим ухвалою від 26.07.2022 відкладено вирішення питання щодо апеляційної скарги Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 у справі №910/9782/20 до надходження матеріалів справи на адресу Північного апеляційного господарського суду; доручено Господарському суду міста Києва надіслати матеріали справи №910/9782/20 на адресу Північного апеляційного господарського суду.

12.09.2022 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №910/9782/20.

Ухвалою апеляційного господарського суду від 15.09.2022 поновлено Київській міській раді пропущений процесуальний строк на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 у справі №910/9782/20. Відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 у справі №910/9782/20. Розгляд апеляційної скарги призначено на 19.10.2022.

Розпорядженням керівника апарату Північного апеляційного господарського суду № 09.1-08/3127/22 від 04.10.2022, відповідно до рішення зборів суддів Північного апеляційного господарського суду від 21.09.2022, з метою дотримання передбачених законом процесуальних строків розгляду вищеуказаної справи, призначено повторний автоматизований розподіл справи.

Відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2022 матеріали справи, разом з апеляційною скаргою передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Яковлєв М. Л., Тищенко А.І.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2022 апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 у справі №910/9782/20 прийнято до свого провадження колегією суддів у визначеному складі. Розгляд справи ухвалено здійснювати за раніше визначеною датою та часом.

03.10.2022 до канцелярії суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" надійшла заява про відвід судді Куксова В.В., мотивована необхідністю виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість судді при розгляді справи та забезпечення довіри до судової влади України, а також виключити суб`єктивні підстави для сумніву заявника в неупередженості суду.

Заявник зазначає, що з відкритих джерел йому стало відомо про те, що суддя Куксов В.В. підтримує антиукраїнські погляди, що на його переконання є порушенням присяги судді.

З наведених підстав Товариством з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" заявлено відвід судді Куксову В.В. з метою об`єктивного та неупередженого розгляду справи.

Крім того, 03.10.2022 до канцелярії суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" надійшла заява про відвід судді Шаптали Є.Ю., мотивована необхідністю виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість судді при розгляді справи та забезпечення довіри до судової влади України, а також виключити суб`єктивні підстави для сумніву заявника в неупередженості суду.

Заявник зазначає, що у провадженні Північного апеляційного господарського суду перебувала справа №910/17777/19 та постановою від 01.04.2021 (у складі колегії суддів: головуючий суддя - Тищенко О.В., судді: Шаптала Є.Ю., Станік С.Р.) апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" залишено без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін. Постановою Верховного Суду від 18.08.2021 касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" задоволено, скасовано рішення суду першої та апеляційної інстанцій, а справу №910/17777/19 передано на новий розгляд.

Указані обставини, на думку заявника, свідчать про те, що суддя Шаптала Є.Ю. повинен був бути виключений з автоматизованого розподілу судової справи, оскільки справа №910/17777/19 та справа №910/9782/20 є поєднаними.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 05.10.2022 визнано заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід судді Північного апеляційного господарського суду Шаптали Є.Ю. від розгляду справи №910/9782/20 - необґрунтованою. Передано справу №910/9782/20 для вирішення питання про відвід судді в порядку, встановленому ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Визнаючи відвід судді Шапталі Є.Ю. необґрунтованим, колегія суддів виходила з того, що обставини, які викладені в заяві про відвід є необґрунтовані.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 12.10.2022 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Андрієнко В.В., судді Шапран В.В., Буравльов С.І., для розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід суддів Куксова В.В. та Шаптали Є.Ю.

Згідно з п. п. 7, 11 ст. 39 ГПК України питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід. За результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Розглянувши заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід суддів Куксова В.В. та Шаптали Є.Ю. суд дійшов висновку про їх відхилення з огляду на наступне.

Відповідно до п. п. 1-3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У цьому випадку вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Як убачається зі змісту заяв Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід суддів Куксова В.В. та Шаптали Є.Ю., Товариство зазначало, що необхідністю відводу судді Куксова В.В. є те, що останній підтримує антиукраїнські погляди, що на його переконання є порушенням присяги судді. Щодо обґрунтованості відводу судді Шаптали Є.Ю., Товариство зазначало те, що зазначений суддя брав участь у розгляді аналогічної справи №910/17777/19, постановою ПАГС відмовлено у задоволенні апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд", однак постановою ВС постанову суду апеляційної інстанції було скасовано, отже на переконання заявника суддя Шаптала Є.Ю. відповідно до норм ГПК України не має розглядати справу №910/9782/20.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п. 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

У рішенні у справі "Олександр Волков проти України" зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності. Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності. У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість - іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється". Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Насамкінець, концепції незалежності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Згідно зі ст. 35 ГПК України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Статтею 36 ГПК України передбачено, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої інстанції, не може брати участі в розгляді цієї самої справи в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а так само у новому розгляді справи судом першої інстанції після скасування рішення суду або ухвали про закриття провадження в справі. Суддя, який брав участь у врегулюванні спору у справі за участю судді, не може брати участі в розгляді цієї справи по суті або перегляді будь-якого ухваленого в ній судового рішення. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції. Суддя, який брав участь у перегляді справи в суді касаційної інстанції, не може брати участі в розгляді цієї справи в суді першої чи апеляційної інстанцій, а також у новому її розгляді після скасування постанови суду касаційної інстанції. Суддя, який брав участь у вирішенні справи, рішення в якій було в подальшому скасоване судом вищої інстанції, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у цій справі. Суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді першої, апеляційної, касаційної інстанцій, не може брати участі у розгляді заяви про перегляд судового рішення у зв`язку з виключними обставинами у цій справі.

У рішенні у справі "Білуха проти України" зазначено: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Щодо заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід судді Північного апеляційного господарського суду Куксова В.В. від розгляду справи №910/9782/20 суд зазначає наступне.

З матеріалів справи слідує, що подану до суду заяву про відвід судді Куксова В.В. Товариство з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" мотивувало необхідністю виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість судді при розгляді справи та забезпечення довіри до судової влади України.

Колегія суддів зазначає, що 04.10.2022 відбулась зміна складу колегії суддів та відповідно до витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04.10.2022 у справі №910/9782/20 для розгляду апеляційної скарги Київської міської ради сформовано склад колегії суддів у складі: головуючий суддя - Шаптала Є.Ю., судді: Тищенко А.І., Яковлєв М.Л.

Крім того, як убачається із матеріалів справи, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.10.2022 у справі №910/9782/20 прийнято апеляційну скаргу Київської міської ради на рішення Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 до свого провадження колегією суддів у визначеному складі.

Ураховуючи вищенаведені обставини та те, що суддя Куксов В.В. не приймає участь у розгляді справи, колегія суддів дійшла висновку, що заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід судді Північного апеляційного господарського суду Куксова В.В. від розгляду справи №910/9782/20 не може бути розглянута, у зв`язку із вищенаведеними обставинами.

Щодо заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід судді Шаптали Є.Ю. колегія суддів зазначає наступне.

Відповідно до ст. 2 ГПК України, завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, верховенство права та рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ГПК України, під час здійснення правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до норм ГПК України, однією із підстав для відводу/самовідводу судді у справі є те, що суддя, який брав участь у вирішенні справи в суді апеляційної інстанції, не може брати участі у розгляді цієї самої справи в судах касаційної або першої інстанцій, а також у новому розгляді справи після скасування постанови суду апеляційної інстанції.

З матеріалів справи слідує, що у Верховному Суді перебувала справа №910/177777/19. На разі у суді апеляційної інстанції перебуває справа №910/9782/20.

Ураховуючи вищенаведене можна дійти висновку, що викладені обставини у заяві Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" є власними припущеннями і не містять правового обґрунтування, а саме є незгодою останнього із окремим процесуальним рішенням, що відповідно до норм ГПК України не є підставою для відводу судді. Оскільки скасування постанови суду апеляційної інстанції у «тотожних справах» не є підставою для відводу судді, відповідно до норм ГПК України.

Отже, на переконання суду заявлений відвід спрямований саме на незгоду з процесуальним діями та рішенням судді Шаптали Є.Ю.

Як уже було зазначено, право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи, оскільки статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її позову в національному суді і до яких належить розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Водночас, згідно з п. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Також, заявник зазначав, що згідно п. 3.2 засад використання автоматизованої системи документообігу суду ПАГС не розподіляється щодо конкретного судді судові справи, зокрема в інших передбачених законом випадках, у яких суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді справ судових, тому останній повинен був бути виключений з автоматизованого розподілу судових справи.

Частиною 3 ст. 6 ГПК України визначено, що визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Згідно із ч. 4 та 16 ст. 32 ГПК України, визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Відповідно до частини 17 статті 32 ГПК України протокол має містити такі відомості: 1) дата, час початку та закінчення автоматизованого розподілу;

2) номер судової справи, категорія та коефіцієнт її складності, ім`я (найменування) учасників справи;

3) інформація про визначення списку суддів для участі (підстави, за яких судді не беруть участі) в автоматизованому розподілі; інформація про визначення судді, судді-доповідача;

4) підстави здійснення автоматизованого розподілу (повторного автоматизованого розподілу);

5) прізвище, ініціали та посада уповноваженої особи апарату суду, відповідальної за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.

Особливості розподілу судових справ установлюються Положенням про ЄСІТС, яке затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій із Радою суддів України, що передбачено частиною тринадцятою статті 14 ЦПК України.

1 грудня 2018 року в газеті «Голос України» та на офіційному веб-порталі «Судова влада України» Державна судова адміністрація України оголосила про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

28 лютого 2019 року Державною судовою адміністрацією до Вищої ради правосуддя надіслано проект Положення про ЄСІТС.

Проте рішенням Вищої ради правосуддя від 28 лютого 2019 року № 624/0/15-19 проект Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему повернуто на доопрацювання, а також запропоновано Державній судовій адміністрації України відкликати оголошення про створення та забезпечення функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, що і було зроблено шляхом опублікування повідомленням в газеті «Голос України» (№42 (7048) від 01 березня 2019 року).

Рішенням Ради суддів України від 12 квітня 2018 року № 16 внесено зміни до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30, та установлено, що норми Положення щодо проведення автоматизованого розподілу судових справ та визначення присяжних у судах загальної юрисдикції, а також щодо використання інших передбачених Положенням підсистем, використання яких є обов`язковим для роботи модуля автоматизованого розподілу, набирають чинності для судів, підключених адміністратором до модуля автоматизованого розподілу з наступного дня після відповідної календарної дати такого підключення. ДСА України публікує на власному сайті повідомлення про дату підключення кожного окремого суду.

Станом на момент публікації інформаційної довідки тестування пілотної версії модулю автоматизованого розподілу як складової ЄСІТС у Касаційному цивільному суді не розпочато, а тому у суді застосовуються норми Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 15 вересня 2016 року, за правилами, що діяли до набрання чинності редакції ЦПК України від 15 грудня 2017 року.

Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему затверджується Вищою радою правосуддя за поданням Державної судової адміністрації України та після консультацій з Радою суддів України (ч.13 ст.6 ГПК України).

При цьому, пп.17.2, пп.17.4 п.17 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи:

- позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в автоматизованій системі документообігу суду в день надходження документів;

- визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється:

- до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодекс;

- після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Положення визначає порядок функціонування АСДС та інших підсистем в органах системи правосуддя, які прийняли рішення про їх використання, в судах загальної юрисдикції, а також права та обов`язки посадових осіб відповідних органів щодо роботи з АСДС та іншими підсистемами. (Розділ 3, п.1 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26 листопада 2010 року № 30 зі змінами і доповненнями)

За виключенням кримінальних проваджень, визначення підсудності в яких проводиться у відповідності до Кримінально-процесуального кодексу, затвердженого Законом Української РСР "Про затвердження Кримінально-процесуального кодексу Української РСР" (Відомості Верховної Ради УРСР, 1961 року, № 2, ст. 15), розподіл судових справ, здійснюється модулем автоматизованого розподілу виключно в автоматизований спосіб (без участі посадових осіб) під час реєстрації в суді передбачених законом процесуальних документів, на підставі інформації, внесеної уповноваженими особами суду до АСДС та до підсистеми обліку кадрів. Підставою для запуску процедури автоматизованого розподілу судової справи є внесений до АСДС ЕД або ЕКПД відповідного документу, підписаний електронним цифровим підписом його автора. Ручний запуск процедури автоматизованого розподілу не допускається. (Розділ 4, п.1)

Для кожного автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження формується список компетентних суддів шляхом виключення з повного штатного списку суддів відповідного суду тих, які не можуть брати участь в розподілі через відсутність необхідної спеціалізації або через об`єктивні обставини, визначені пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення. (Розділ 4, п.7)

За приписами ч. 1 та ч. 2 ст. 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ.

Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач.

Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Частиною 2 статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Отже, суддя не має жодного відношення до формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Законодавець передбачив формування колегії суддів для розгляду справ у апеляційному суді, так само як і заміну судді, який з поважних причин не може брати участі у розгляді справи (перебування судді у відпустці, на лікарняному, у відрядженні чи закінчення терміну повноважень), із залученням інших суддів цього суду, виключно автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності.

Таким чином, указані в заяві доводи в обґрунтування відводу судді Шаптали Є.Ю., є безпідставними, недоведеним та не знайшли свого підтвердження під час розгляду заяви, а відтак не є підставою для відводу суддів у розумінні ст.ст. 35, 36 ГПК України.

Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід судді Північного апеляційного господарського суду Шаптали Є.Ю. від розгляду справи №910/9782/20 суд не убачає підстав для її задоволення.

Відповідно до ч. 2 ст. 232 ГПК України, процедурні питання, пов`язані з рухом справи в суді першої інстанції, клопотання та заяви осіб, які беруть участь у справі, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення або закриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом шляхом постановлення ухвал.

Відповідно до ч. 11 ст. 39 ГПК України, за результатами вирішення заяви про відвід суд постановляє ухвалу.

Керуючись ст. ст. 35, 38-40, 234 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Транселектромонтажбуд" про відвід судді Північного апеляційного господарського суду Шаптали Є.Ю. від розгляду справи №910/9782/20.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили у порядку статті 235 ГПК України та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.В. Андрієнко

Судді В.В. Шапран

С.І. Буравльов