ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

04.10.2022м. СумиСправа № 920/623/22

Господарський суд Сумської області у складі:

судді Резніченко О.Ю.,

розглянув без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами у порядку спрощеного позовного провадження матеріали справи

за позовом: Керівника Роменської окружної прокуратури Сумської області в інтересах держави в особі Андріяшівської сільської ради Сумської області;

до відповідача: Фермерського господарства «Ромни-Інвест»

про стягнення 116744 грн 37 коп. безпідставно набутих коштів

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. Процесуальні дії, які вчинялись судом.

Прокурор в інтересах держави в особі позивача звернувся з позовом, в якому просить суд стягнути з відповідача на користь позивача 116744 грн 37 коп. безпідставно набутих коштів в наслідок використання відповідачем земельної ділянки без укладення договору оренди землі.

Прокурор обґрунтовує позовні вимоги тим, що відповідач є власником нежитових приміщень. Нежитлові приміщення розміщені на земельній ділянці, яка належить позивачу. Відповідач не врегулював з позивачем орендні відносини, а саме шляхом укладення договору оренди. В той же час, у відповідача виник обов`язок сплачувати орендну плату за користування земельною ділянкою до державного бюджету. Відповідач орендну плату не сплачував. Зазначені факти були виявлені прокуратурою. Позивач не вживав заходів по стягненню орендної плати з відповідача, а тому прокурор звернувся до суду з даним позовом. Прокурор стверджує, що ухилення відповідача від обов`язкової сплати коштів за фактичне використання земельної ділянки є підставою для застосування положень ст.ст. 1212, 1214 ЦК України.

31.08.2022 було прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі та постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.

19.09.2022 від відповідача до суду надійшов відзив на позовну заяву (вх. №2263), у якому він проти позову заперечує в повному обсязі. Крім того, просить суд розгляд справи проводити в судовому засіданні з повідомленням сторін.

Відповідно до ч. 5 ст. 252 ГПК України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Частиною 6 цієї ж статті передбачено, що суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов:

1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Судом прийнято до уваги розмір грошових вимог позивача до відповідача, а також оцінено обсяг письмових доказів, поданих сторонами в обґрунтування своїх вимог та заперечень, та встановлено, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, у зв`язку з чим відхиляє клопотання відповідача.

26.09.2022 прокурором подано відповідь на відзив (вх. №2436), в якій наголошує на обґрунтованості позовних вимог. Крім того, у п. 2 прохальної частини відповіді на відзив прокурор, враховуючи арифметичну помилку, допущену Андріяшівською сільською радою в Акті від 03.06.2022 про визначення збитків, просить суд зменшити розмір позовних вимог зі 116744 грн 37 коп. до 113544 грн 94 коп. та стягнути зазначену суму з відповідача на користь позивача.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 46 ГПК України позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи те, що заява подана прокурором до початку першого судового засідання, суд приймає заяву про зменшення розміру позовних вимог до розгляду та вважає предметом позову вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 113544 грн 94 коп. безпідставно набутих коштів в наслідок використання відповідачем земельної ділянки без укладення договору оренди землі.

Щодо підстав звернення з даним позовом до суду прокурора в інтересах держави в особі Андріяшівської сільської ради.

Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За приписами частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України №3-рн/99 від 08.04.1999 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Керівник Роменської окружної прокуратури, звертаючись з позовом в інтересах держави в особі Андріяшівської сільської ради, зазначив підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом та представництва інтересів держави те, що позивачем як органом, уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, не вжито належних заходів щодо усунення порушень в межах своїх повноважень, в тому числі шляхом звернення до суду.

Так, органом уповноваженим державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, прокурором визначено Андріяшівську сільську раду.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (далі - Закон) однією з форм місцевого самоврядування є представництво спільних інтересів територіальних громад, сіл селищ, міст через міські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи.

Як визначено ст. 10 Закону, сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Відповідно до приписів ч. 5 ст. 16 Закону від імені та в інтересах територіальних громад права суб`єкта комунальної власності здійснюють відповідні ради.

Згідно зі ст. ст. 26, 33 Закону та ст. 12 Земельного кодексу України до компетенції сільських, селищних, міських рад, та їх виконавчих органів належить вирішення відповідно до закону питань регулювання земельних відносин, зокрема розпорядження землями територіальних громад, здійснення контролю за додержанням земельного та природоохоронного законодавства, використанням і охоронною земель, вирішення земельних спорів та інших питань у галузі земельних відносин відповідно до закону.

Частиною 5 статті 60 цього Закону визначено, що органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об`єктами права комунальної власності.

При цьому, враховуючи вимоги ст. 19 Конституції України, Андріяшівська об`єднана територіальна громада як власник спірної земельної ділянки делегує Андріяшівській сільській раді повноваження щодо здійснення права власності від її (громади) імені, в її інтересах, виключно у спосіб та у межах повноважень, передбачених законом. Тобто воля територіальної громади як власника може виражатися лише в таких діях органу місцевого самоврядування, які відповідають вимогам законодавства та інтересам територіальної громади.

Відповідно до ст. 16 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» матеріальною і фінансовою основою місцевого самоврядування є, зокрема, доходи місцевих бюджетів. Доходи місцевих бюджетів формуються за рахунок власних, визначених законом, джерел та закріплених у встановленому законом порядку загальнодержавних податків, зборів та інших обов`язкових платежів. Склад доходів місцевих бюджетів визначається Бюджетним кодексом України та законом про Державний бюджет України (ст. 63 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Згідно зі ст. ст. 10, 265 Податкового кодексу України плата за землю є місцевим податком. Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 64 Бюджетного кодексу України вона зараховується до бюджетів місцевого самоврядування, а отже бюджет Сумської міської ради недоотримав би значну суму коштів.

Місцеві бюджети мають бути достатніми для забезпечення виконання органами місцевого самоврядування наданих їм законом повноважень на забезпечення населення послугами не нижче рівня мінімальних соціальних потреб. Повноваження на здійснення витрат місцевого бюджету мають відповідати обсягу надходжень місцевого бюджету.

Фактом неотримання коштів від орендної плати за спірну земельну ділянку місцевим бюджетом порушуються визначальні матеріальні потреби суспільства, Андріяшівської територіальної громади як носія єдиного джерела влади в Україні, тобто порушуються інтереси держави, оскільки ослаблюються економічні основи місцевого самоврядування, що призводить до неможливості забезпечення виконання відповідних програм розвитку.

Таким чином, Андріяшівська сільська рада є органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження щодо захисту порушених інтересів держави у зазначеній сфері правовідносин.

Як встановлено окружною прокуратурою, орган місцевого самоврядування - Андріяшівська сільська рада, при наявності порушень інтересів територіальної громади, а саме факту не сплати ФГ «Ромни-Інвест» плати за користування земельною ділянкою у передбаченому законодавством розмірі, у судовому порядку не вживає відповідних заходів та не здійснює захист порушених законних економічних (матеріальних) інтересів місцевого самоврядування, територіальної громади міста та як наслідок й інтересів держави в цілому.

Так, листом від 20.07.2022 за № 53-1946вих-22 Роменською окружною прокуратурою повідомлено Андріяшівську сільську раду про виявлене порушення вимог земельного законодавства та запропоновано звернутися до суду для захисту своїх прав.

Листом від 25.07.2022 за № 481/02-35 Андріяшівська сільська рада повідомила, що не зверталася до суду із позовною заявою до ФГ «Ромни-Інвест» про стягнення безпідставно збережених коштів за користування земельною ділянкою без правовстановлюючих документів у зв`язку із відсутністю коштів на сплату судового збору.

Така пасивна позиція зазначеного вище уповноваженого органу не відповідає вимогам законодавства та свідчить про невиконання ним своїх повноважень із захисту інтересів держави.

Вказане свідчить про нездійснення суб`єктом владних повноважень захисту законних інтересів держави та відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» є виключною підставою для вжиття прокурором заходів представницького характеру та пред`явлення відповідного позову, ураховуючи, що інтереси держави на цей час залишаються незахищеними.

З огляду на зазначене, судом встановлено, що саме пасивна поведінка позивача після отримання повідомлення про порушення інтересів держави і стала підставою для представництва прокурором інтересів держави та звернення до суду з таким позовом.

Таким чином, прокурор, звертаючись з позовом, зазначив підстави для представництва прокурором інтересів держави та підтвердив їх наявність.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

Прокурором було виявлено факти порушення земельного законодавства в частині безоплатного використання земельної ділянки, яка розташована на території Андріяшівської сільської ради.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно земельна ділянка, з кадастровим номером :05:002:0103 площею 0,56 га, перебуває в комунальній власності у Андріяшівської сільської ради.

На зазначеній земельній ділянці, яка знаходиться за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гудими, вул. Центральна, 11-Д, розташовані об`єкти нерухомості, які на праві власності належать ФГ «Ромни- Інвест».

Так, за вказаною адресою на підставі свідоцтва про право власності від 24.01.2011 серія САС № 894181 ФГ «Ромни-Інвест» належить на праві власності нежитлова будівля (зерносклад), площею 440,3 кв. м.

Відповідно до витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацією права власності від 19.07.2022 № 305317324 право власності на нежитлову будівлю (зерносклад), площею 440,3 кв. м., зареєстровано за ФГ «Ромни-Інвест» з 25.05.2011.

З метою укладення договору оренди земельної ділянки, на якій розташоване це нерухоме майно, ФГ «Ромни-Інвест» звернулося до Андріяшівської сільської ради із клопотанням про надання дозволу на розробку проекту землеустрою зазначеної земельної ділянки.

Рішенням Андріяшівської сільської ради від 20.12.2018 ФГ «Ромни-Інвест» надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності, орієнтованою площею 0,60 га, що знаходиться під зерноскладом та розташована за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гудими, вул. Центральна, 11-Д, з метою подальшої передачі в оренду ФГ «Ромни-Інвест».

Рішенням Андріяшівської сільської ради від 10.02.2021 затверджено проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки комунальної власності ФГ «Ромни-Інвест» загальною площею 0,5825 га (кадастровий номер :05:002:0103), яка розташована за адресою: Сумська область, Роменський район, с. Гудими, вул. Центральна, 11-Д.

Крім того, відповідно до зазначеного рішення сесії ФГ «Ромни-Інвест» надано в оренду вказану земельну ділянку на 7 років, встановлено річну орендну плату у розмірі 12% від нормативно-грошової оцінки земельної ділянки.

Прокурор мотивує свої вимоги тим, що позивач - Андріяшівська сільська рада неодноразово зверталася до ФГ «Ромни-Інвест» з пропозицією укласти договір оренди зазначеної земельної ділянки, надсилала проект договору оренди, проте фермерським господарством вказаний договір так і не був підписаним.

Таким чином, станом на день звернення із даним позовом до суду, договір оренди земельної ділянки із кадастровим номером :05:002:0103 між Андріяшівською сільською радою та ФГ «Ромни-Інвест» не укладено, орендна плата відповідачем не сплачується.

Суд погоджується з доводами прокурора, що відповідач продовжує використовувати земельну ділянку, що підтверджується вказаними витягами, які доводять, що відповідач є власником нежитлових приміщень, які розташовані на спірній земельній ділянці.

Прокурор під час звернення з позовом до суду нарахував відповідачу 116744 грн 37 коп. безпідставно збережених коштів в розмірі орендної плати за період з 10.02.2021 по 31.05.2022.

Відповідач не заперечує факт користування земельною ділянкою з кадастровим номером :05:002:0103 та знаходження на ній нерухомого майна, що належить відповідачу на праві власності.

У той же час, відповідач заперечує щодо правильності застосування нормативно-грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :05:002:0103 к розмірі 775237 грн 54 коп. у 2021 році. Відповідач вважає, що цей показник у 2021 році склав 704650 грн 25 коп., що підтверджується витягом із технічної документації від 18.03.2021 №1279. Тому розмір орендної плати (12%) повинен скласти 84558 грн 03 коп. на 2021 рік, а не 93028 грн 50 коп., як розрахував позивач у акті, складеному комісією з визначення збитків від 03.06.2022 (а.с. 33-35).

Прокурор подав у відповіді на відзив заяву про зменшення розміру позовних вимог та зробив розрахунок із врахуванням вищезазначених заперечень відповідача та застосувавши показника нормативно-грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером :05:002:0103 у 2021 році у розмірі 704650 грн 25 коп., та відповідно розмір орендної плати, який би сплатив відповідач у випадку своєчасного укладення договору 84558 грн 03 коп. на рік.

Відповідач також заперечує проти позову також з огляду на те, що прокурором та позивачем не надано належних та допустимих доказів того, що земельна ділянка з кадастровим номером :05:002:0103 існувала з 10.02.2021 р. по 31.05.2022 як об`єкт цивільних прав, так як право комунальної власності позивача на неї було зареєстровано лише 02.08.2022.

Суд не погоджується із позицією відповідача, так як державна реєстрація не є способом набуття права власності, а лише становить засіб підтвердження фактів набуття речових прав на нерухоме майно, що унеможливлює ототожнення факту набуття права власності з фактом його державної реєстрації.

Крім цього, відповідно до ст. 79-1 ЗК України Формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об`єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

Формування земельних ділянок здійснюється: у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності; шляхом поділу чи об`єднання раніше сформованих земельних ділянок; шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій; шляхом інвентаризації земель у випадках, передбачених законом; за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв); за затвердженими комплексними планами просторового розвитку території територіальних громад, генеральними планами населених пунктів, детальними планами території.

Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі.

Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

Формування земельних ділянок шляхом поділу та об`єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Поділ, об`єднання земельної ділянки, що перебуває у заставі, здійснюється за згодою землекористувача, заставодержателя. Поділ, об`єднання земельної ділянки, що перебуває у користуванні, здійснюється за згодою землекористувача, заставодержателя. Справжність підпису на такій згоді засвідчується нотаріально.

Земельні ділянки можуть бути об`єднані, якщо вони мають однакове цільове призначення. У разі поділу земельної ділянки, об`єднання земельних ділянок сформовані земельні ділянки зберігають своє цільове призначення.

Винесення в натуру (на місцевість) меж сформованої земельної ділянки до її державної реєстрації здійснюється за документацією із землеустрою, яка стала підставою для її формування.

У разі встановлення (відновлення) меж земельних ділянок за їх фактичним використанням у зв`язку з неможливістю виявлення дійсних меж, формування нових земельних ділянок не здійснюється, а зміни до відомостей про межі земельних ділянок вносяться до Державного земельного кадастру.

Земельна ділянка може бути об`єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

Державна реєстрація прав суборенди, сервітуту, які поширюються на частину земельної ділянки, здійснюється після внесення відомостей про таку частину до Державного земельного кадастру.

Межі суміжних земельних ділянок приватної власності можуть бути змінені їх власниками без формування нових земельних ділянок за технічною документацією із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Земельна ділянка припиняє існування як об`єкт цивільних прав, а її державна реєстрація скасовується в разі: поділу або об`єднання земельних ділянок; скасування державної реєстрації земельної ділянки на підставі судового рішення внаслідок визнання незаконною такої державної реєстрації; якщо речове право на земельну ділянку, зареєстровану в Державному земельному кадастрі відповідно до Закону України «Про Державний земельний кадастр», не було зареєстровано протягом року з вини заявника.

Ухвалення судом рішення про скасування державної реєстрації земельної ділянки допускається виключно з одночасним припиненням таким рішенням усіх речових прав, їх обтяжень, зареєстрованих щодо такої земельної ділянки (за наявності таких прав, обтяжень).

Наявність обмежень у використанні земель, у тому числі червоних ліній, в межах земельної ділянки, що формується для обслуговування існуючого об`єкта нерухомості (будівлі, споруди), не перешкоджає її формуванню та визначенню її цільового призначення для потреб, пов`язаних із функціонуванням зазначеного об`єкта з дотриманням встановлених обмежень щодо використання земельної ділянки.

У матеріалах справи містяться докази на підтвердження факту присвоєння спірній земельній ділянці кадастрового номеру, проведення нормативно-грошової оцінки земельної ділянки та інші, що свідчить про формування цієї земельної ділянки як об`єкта цивільних прав.

Крім того, сам відповідач у відзиві на позов визнає факт формування земельної ділянки з кадастровим номером :05:002:0103, зазначаючи: «Оскільки нормативну грошову оцінку можливо було отримати лише на вже сформовану земельну ділянку, тобто після присвоєння їй кадастрового номера та занесення даних до Державного земельного кадастру, за заявою ФГ «РОМНИ-ІНВЕСТ» 18.03.2021 року було сформовано Витяг із технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки на 2021 рік.»

Відповідачем не надано до суду будь-яких інших правовстановлюючих документів, які б посвідчували факт правомірного використання вищевказаної земельної ділянки (рішення про передачу земельної ділянки у власність/користування, державний акт на право постійного користування тощо).

Таким чином, за період з 10.02.2021 по 31.05.2022 сума недоотриманої орендної плати (безпідставно збережених коштів) складає 113544 грн 94 коп. відповідно до розрахунку, наданого позивачем (вих. №722/05-34 від 26.09.2022).

Станом на день розгляду справи відповідач кошти не сплатив.

Згідно з ч. 2 ст. 120 ЗК України якщо житловий будинок, будівля або споруда розміщені на земельній ділянці, що перебуває у користуванні, то в разі набуття права власності на ці об`єкти до набувача переходить право користування земельною ділянкою, на якій вони розміщені.

Виникнення права власності на об`єкт нерухомості не є підставою для автоматичного виникнення права власності чи укладення договору оренди земельної ділянки, адже відповідно до ст. 125 ЗК України право власності на земельну ділянку, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав, з огляду на що новий власник (користувач) земельної ділянки не звільняється від необхідності оформлення права на неї відповідно до вимог законодавства.

Суд дійшов висновку, що з дня виникнення права власності на нерухоме майно у відповідача виник обов`язок сплачувати кошти за використання земельної ділянки. Тому наявні правові підстави для сплати відповідачем орендної плати за землю, в тому числі, за відсутності договору оренди земельної ділянки.

Згідно з ст.ст. 73, 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідачем суду не надано належних та допустимих доказів сплати орендної плати за користування спірною земельною ділянкою.

Тому прокурором доведено, а судом встановлено факт несплати відповідачем орендної плати в розмірі 113544 грн 94 коп.

Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов`язана повернути потерпілому це майно. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб, чи наслідком події.

У данному випадку достатньою підставою для набуття права користування на майно (земельну ділянку) в силу положень ст.ст. 1, 15 Закону України «Про оренду землі» є виключно договір оренди земельної ділянки, який, відповідно до ст. 125 ЗК України підлягає обов`язковій державній реєстрації.

У подальшому, внаслідок використання земельної ділянки без правоустановлюючих документів, відповідачем отримано дохід в результаті нездійснення плати за землю.

Відповідно до ч. 1 ст. 1214 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе без достатньої правової підстави, зобов`язана відшкодувати всі доходи, які вона одержала або могла одержати від цього майна з часу, коли ця особа дізналася або могла дізнатися про володіння цим майном без достатньої правової підстави.

Ухилення відповідача від обов`язкової сплати коштів за фактичне використання земельної ділянки є підставою для застосування положень ст.ст. 1212,1214 ЦК України. Крім того, обов`язок сплатити суму коштів, отриманих від безпідставно набутого майна, виникає в силу самого факту такого збагачення і не залежить від того, чи стало воно результатом поведінки набувача чи потерпілого або третіх осіб, або сталось поза волею останніх.

Суд дійшов висновку, що відповідачем порушені права позивача, а тому позовні вимоги щодо стягнення з відпоівдвача на користь позивача 113544 грн 94 коп. є правомірними, обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню

Розподіл судових витрат між сторонам.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що судом позовні вимоги задоволені повністю, то на відповідача покладаються витрати Сумської обласної прокуратури зі сплати судового збору в розмірі 2481 грн 00 коп.

Керуючись ст.ст. 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов Керівника Роменської окружної прокуратури Сумської області в інтересах держави в особі Андріяшівської сільської ради до відповідача: Фермерського господарства «Ромни-Інвест» про стягнення 113544 грн 94 коп. безпідставно набутих коштів задовольнити.

2. Стягнути з Фермерського господарства «Ромни-Інвест» (вул. Федька, буд. 26, с. Гудими, Роменський район, Сумська область, 42088, ) на користь Андріяшівської сільської ради (вул. Соборна, 11, с. Андріяшівка, Роменський район, Сумська область, 42087, ) 113544 грн 94 коп. безпідставно набутих коштів.

3. Стягнути з Фермерського господарства «Ромни-Інвест» (вул. Федька, буд. 26, с. Гудими, Роменський район, Сумська область, 42088, ) на користь Сумської обласної прокуратури (вул. Г.Кондратьєва, буд. 33, м. Суми, ) 2481 грн 00 коп. витрат по сплаті судового збору.

4. Видати Андріяшівській сільській раді, Сумській обласній прокуратурі накази після набрання рішенням законної сили.

5. Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

6. Згідно з ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повні реквізити сторін зазначені у п.п. 2, 3 резолютивної частини даного рішення.

Повне судове рішення складено 11.10.2022.

Суддя О.Ю. Резніченко