ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

11.10.2022 р. Справа № 914/2060/22

Суддя Господарського суду Львівської області Мазовіта А.Б., розглянувши матеріали

за позовом:ОСОБА_1 , м.Львів;
до відповідача:Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Любінська дорога», м.Львів;
про:визнання наказу незаконним та поновлення на роботі.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , м.Львів як третя особа, яка заявляє самостійні вимоги на предмет спору, звернувся до Господарського суду Львівської області із позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Любінська дорога», м.Львів про визнання наказу незаконним та поновлення на роботі.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, господарський суд прийшов до висновку про необхідність залишення її без руху з огляду на наступне.

Порядок та умови вступу у справу третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, врегульовано положеннями ст. 49 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 згаданої статті треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін.

За ч. 5 ст. 49 та ч. 4 ст. 180 ГПК України до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, в якій відкрито провадження, застосовуються положення ст. 180 ГПК України. Таку позовну заяву необхідно подавати із додержанням загальних правил пред`явлення позову, і вона має відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього Кодексу.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Згідно ч.1 ст.172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до п. 19 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009р. №270 (надалі Правила), внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Пунктом 59 Правил регламентовано, що внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення.

Згідно п.61 Правил, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

Наказом Українського державного підприємства поштового зв`язку «Укрпошта» від 12.05.2006 № 211 затверджено Порядок пересилання поштових відправлень, в п. 3.2.1.2 якого наведено зразок оформлення опису вкладення за формою 107.

Так, за формою 107 відправник складає опис вкладення поштового відправлення у двох примірниках із зазначенням у ньому найменування одержувача та його адреси, поіменного переліку предметів, зазначення кількості кожного предмета, його оголошеної цінності, загальної кількості предметів та загальної оголошеної цінності вкладення і підписує його.

Необхідність зазначення поіменного переліку предметів (найменування вкладення) корелюється із обов`язком працівника зв`язку звірити вкладення з описом, а також із правом одержувача відправлення на розкриття такого відправлення в його присутності в об`єкті поштового зв`язку та, у випадку нестачі, заміни, повного або часткового пошкодження чи зіпсуття вкладення, - на складення відповідного акту.

При прийманні листа (бандеролі) з оголошеною цінністю з описом вкладення працівник зв`язку звіряє вкладення з описом ф. 107 (рис. 27), а також перевіряє відповідність місця призначення, найменування адресата та суми оголошеної цінності, зазначених на відправленні та примірнику опису, розписується на ньому і проставляє відбиток календарного штемпеля.

Таким чином, єдиним належним доказом направлення стороні саме копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів є оригінал опису вкладення, оформлений відповідно до форми 107 Порядку пересилання поштових відправлень.

В той же час, долучений позивачем до матеріалів позову опис вкладення у цінний лист не відповідає вимогам, встановленим Правилами надання послуг поштового зв`язку та Порядку пересилання поштових відправлень, оформлений працівником відділення зв`язку з порушенням п.3.2.1.2 Порядку, а тому не може бути прийнятий судом як доказ надіслання відповідачу копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Так, як вбачається із опису вкладення у цінний лист, що долучений до матеріалів позову, з аналізу змісту останнього, зокрема, із найменування вкладення у цінний лист «Позовна заява з додатками», без зазначення повної назви кожного документу, його дати та реквізитів, неможливо однозначно стверджувати, що позивачем направлено відповідачу саме додані до позовної заяви документи.

Крім того, суд вважає за необхідне звернути увагу позивача на наступне.

За змістом ч. 1 ст. 49 ГПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу шляхом подання позову до однієї або декількох сторін.

Позовні вимоги третьої особи, яка подала позов відповідно до ст. 49 ГПК України, можуть бути допущені судом до розгляду у процесі, що вже розпочався, у тому випадку, коли така самостійна вимога заявлена саме щодо предмета спору, що вже виник між сторонами.

Вимога, спрямована на те, що перебуває поза цим предметом, чи спрямована до третіх осіб, не може бути розглянута судом як вимога третьої особи в розумінні положень наведеної статті.

Водночас така позовна вимога може бути заявлена у самостійному позові. Такої позиції дотримується ВП ВС у постанові від 12.06.2019р. у справі № 916/542/18.

На відміну від зустрічного позову, який повинен бути лише взаємопов`язаним з первісним, позовна заява третьої особи відповідно до положень частини першої статті 49 ГПК України має містити самостійні вимоги саме щодо предмету спору у справі. При цьому під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем.

З врахуванням вищенаведеного, позивачу слід обґрунтувати суду, що його позовні вимоги як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, спрямовані саме щодо предмету спору у даній справі, що вже виник між сторонами, а не на інший матеріально-правовий об`єкт, з приводу якого виник правовий конфлікт.

Відповідно до п.п.1, 2 ст.174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись ст.ст. 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ :

1. Позовну заяву ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Любінська дорога» про визнання наказу незаконним та поновлення на роботі залишити без руху.

2. Встановити позивачу строк у 10 календарних днів з дня вручення цієї ухвали для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків.

У разі невиконання цієї ухвали у встановлений судом строк, позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала набирає законної сили відповідно до ст.235 ГПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвалу підписано 11.10.2022.

Суддя Мазовіта А.Б.