УХВАЛА

м. Київ

11.10.2022Справа № 910/10399/22

Суддя Гумега О.В., розглянувши

позовну заяву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Тверський тупик 7Б"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінвест Плюс"

про стягнення 681 440,95 грн

УСТАНОВИВ:

Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Тверський тупик 7Б" (далі - позивач, ОСББ "Тверський тупик 7Б") звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Паркінвест Плюс" (далі - відповідач, ТОВ "Паркінвест Плюс") з вимогами про стягнення 681 440,95 грн, з яких: 567 600,00 грн основного боргу, 45 528,17 грн пені, 50 395,16 грн інфляційних втрат, 17 917,62 грн 3% річних.

Позовні вимоги обгрунтовано несплатою відповідачем, як власником нерухомого майна (загальною площею 430 кв. м) багатоквартирного будинку та прибудинкової території за адресою м. Київ, Тверський тупик 7-Б, одноразового цільового внеску згідно рішення Загальних зборів від 19.09.2020 та одноразового цільового внеску згідно рішення Загальних зборів від 18.07.2021 року.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Дослідивши матеріали позовної заяви № б/н від 30.09.2022 (вх. № 10399/22 від 05.10.2022), суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на таке.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити, зокрема, обгрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Позивачем безпосередньо у позовній заяві наведено розрахунок сум, що стягуються (основного боргу, пені, інфляційних втрат, 3% річних).

При розрахунку пені на суму заборгованості 258 000,00 грн позивач визначив дату початку розрахунку 30.09.2021, зазначивши, що відповідно до ст. 258 ЦК України застосована спеціальна позовна давність в один рік. Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до ч. 6 ст. 232 ГК України нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано. Оскільки з позовної заяви вбачаються інші дати виконання зобов`язання зі сплати одноразового цільового внеску згідно рішення Загальних зборів від 18.07.2021 року (до 15.08.2021 - 50% суми одноразового цільового внеску, до 15.12.2021 - одноразового цільового внеску), наведений позивачем розрахунок пені не є обгрунтованим.

При розрахунку інфляційних збитків та 3% річних на суму заборгованості 51 600,00 грн позивач визначив дату початку розрахунку 06.10.2020, однак при цьому не обгрунтував визначення саме цієї дати у якості початку періоду прострочення оплати 51 600,00 грн.

Отже, оскільки позивачем не обгрунтовано початок періоду нарахування пені (на суму 258 000,00 грн) та початок нарахування інфляційних втрат та 3% річних (на суму 51 600,00 грн), відповідні розрахунки сум пені, інфляційних втрат та 3% річних не можуть бути визнані судом обгрунтованими.

З огляду на наведене, позивачем не виконано вимоги п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України щодо наданняобгрунтованих розрахунків сум, що стягуються.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 164 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Частиною 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Абзацем 27 пункту 2 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270 (далі - Правила), передбачено, що документом, який підтверджує надання послуг поштового зв`язку, є розрахунковий документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Відповідно до п. 19 Правил внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю можуть прийматися для пересилання з описом вкладення та/або з післяплатою.

Внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення (п. 59 Правил).

Відповідно до п. 61 Правил разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Наведені вище положення дають підстави дійти висновку, що звертаючись до суду із позовом, на позивача покладений обов`язок додати документи, які підтверджують відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів листом з описом вкладення, який має містити номер поштового відправлення. Саме зазначення такого номеру є обов`язковим для виконання вимог ГПК України про належне надсилання позовної заяви та документів іншій стороні.

Правові висновки щодо необхідності наявності номеру поштового відправлення на описі вкладення у цінний лист викладені у постановах Верховного Суду від 13.01.2020 у справі №910/28408/15, від 26.03.2020 у справі №910/9962/16, від 06.07.2020 у справі №916/2828/19, від 24.12.2020 у справі №916/2110/20 та від 22.01.2022 у справі №916/1618/21.

Однак, всупереч наведеним вище вимогам, у якості доказів направлення відповідачу копії позовної заяви позивачем надано, зокрема, оригінал опису вкладення в цінний лист від 30.09.2022, на якому не зазначено номер поштового відправлення.

З огляду на наведене, позивачем не виконано вимоги п. 1 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України щодо надсилання позивачем копій доданих до позовної заяви документів відповідачу.

Таким чином, позивачем не дотримано вимог п. 3 ч. 3 ст. 162, п. 1 ч. 1 ст. 164, ч. 1 ст. 172 Господарського процесуального кодексу України, а відтак позовна заява підлягає залишенню без руху.

Згідно із ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд відзначає, що з метою усунення встановлених недоліків позивач має:

- надати обгрунтовані розрахунки пені (на суму 258 000,00 грн), інфляційних втрат та 3% річних (на суму 51 600,00 грн);

- надати оригінал опису вкладення до поштового відправлення, який повинен містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, та бути оформленими відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, атверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суд звертає увагу позивача, що на сторінці Господарського суду міста Києва суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://court.gov.ua/fair/ розміщено інформацію про зупинення Господарським судом міста Києва відправки кореспонденції засобами поштового зв`язку, у зв`язку з відсутністю фінансування видатків на оплату послуг з пересилання поштових відправлень.

Учасникам судового процесу рекомендовано:

1) по можливості отримувати документи нарочно в приміщенні суду;

2) використовувати для отримання документів засоби електронного зв`язку:

Електронний кабінет підсистеми ЄСІТС "Електронний суд";

поштову скриньку, створену в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу, за адресою: https://mail.gov.ua

інші електронні поштові скриньки (за умови наявності письмової згоди учасника судового процесу надсилати суду підтвердження про отримання документів);

3) під час звернення до суду зазначати актуальні номери телефонів для передачі телефонограм та електронні адреси.

Відповідно до ч. 2 ст. 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі не пізніше наступного дня після їх виготовлення і підписання, крім ухвал про арешт майна та тимчасовий доступ до речей та документів у кримінальних провадженнях, які підлягають оприлюдненню не раніше дня їх звернення до виконання.

Згідно з ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень (далі - Реєстр) - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень" судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України.

Електронний примірник судового рішення - створений в АСДС (автоматизована система документообігу суду) електронний документ, підписаний кваліфікованим електронним підписом судді, що ухвалив таке судове рішення, в разі колегіального розгляду - кваліфікованими електронними підписами всіх суддів, що входять до складу колегії, або іншої особи, визначеної згідно з пунктом 2 розділу III цього Порядку. Такий документ має бути ідентичним за документарною інформацією та реквізитами оригіналу судового рішення в паперовій формі. Кваліфікований електронний підпис (далі - КЕП) вживається у значенні, визначеному Законом України "Про електронні довірчі послуги" (п. 1 Порядку ведення Єдиного державного реєстру судових рішень, затверджений Рішенням Вищої ради правосуддя 19.04.2018 № 1200/0/15-18).

Таким чином, з текстами всіх судових рішень можна ознайомитись в Єдиному державному реєстрі судових рішень https://reyestr.court.gov.ua/ та виготовити копії судових рішень з даного реєстру.

Керуючись ст. 162, 164, 172, 174, 232, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху

2. Встановити позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом:

- надати обгрунтовані розрахунки пені (на суму 258 000,00 грн), інфляційних втрат та 3% річних (на суму 51 600,00 грн);

- надати оригінал опису вкладення до поштового відправлення, який повинен містити вичерпний перелік найменувань документів, що надсилаються, та бути оформленими відповідно до вимог Правил надання послуг поштового зв`язку, атверджених постановою Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 року № 270.

3. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви протягом 5 (п`яти) днів з дня вручення даної ухвали.

4. Звернути увагу позивача, що виконання ним вимог ухвали суду у строк, встановлений судом, доводиться саме позивачем.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 11.10.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя Оксана ГУМЕГА