УХВАЛА

м. Київ

06.10.2022Справа № 910/10249/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Ващенко Т.М., розглянувши матеріали позовної заяви Акціонерне товариство «Харківобленерго» (м. Харків) до Державного підприємства «Укрінтеренерго» (м. Київ) про стягнення 21 502 476,15 грн,

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство «Харківобленерго» звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Державного підприємства «Укрінтеренерго» про стягнення 21 502 476,15 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до пункту 2 ч. 1 ст. 164 ГПК України до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору в установлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Судом встановлено, що Акціонерним товариством «Харківобленерго» при зверненні до суду із позовом судовий збір не сплачувався, проте у позовній заяві останнього викладено клопотання про відстрочення сплати судового збору.

Розглянувши вказане клопотання, суд відмовляє в його задоволенні, виходячи з наступного.

Як на підставу для відстрочення сплати судового збору заявник посилається на складний фінансовий стан.

Частиною 1 ст. 8 ЗУ "Про судовий збір" встановлено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У той же час положення пунктів 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Така ж правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2.1 у справі № 0940/2276/18.

Оскільки позовна заява Акціонерного товариства «Харківобленерго» не підпадає під встановлені п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" випадки, а саме, предметом позову не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, суд позбавлений можливості відстрочити сплату судового збору за розгляд даного позову.

Судовий збір згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Ставки судового збору визначені у таких розмірах: за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що Акціонерним товариством «Харківобленерго» заявлено позовну вимогу майнового характеру - про стягнення з Державного підприємства «Укрінтеренерго» 21 502 476,15 грн. Відтак позивач мав сплатити за подання до суду позовної заяви судовий збір у розмірі 322 537,14 грн.

Проте до позову не додано жодних доказів сплати судового збору.

Згідно з частиною 2 статті 164 ГПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

Приписами статті 91 ГПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством.

Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Пунктом 5.26 Національного стандарту України - Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлювання документів ДСТУ 4163:2020, чинний з 01.09.21.) встановлено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Судом встановлено, що додані до позовної заяви копії документів засвідченні заступником комерційного директора з ринкових операцій та розрахунків Н.Г. Соловйовою, проте, в матеріалах позовної заяви відсутні документи, які надають право вказаній особі діяти та вчиняти будь які дії від імені та в інтересах Акціонерного товариства «Харківобленерго», тому суд приходить до висновку, що додані до позовної заяви документи засвідченні не належним чином.

Частиною 1 ст. 172 ГПК України передбачено, що позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

При цьому суд звертає увагу позивача на те, що згідно з пунктом 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.09. № 270, у разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення. За бажанням відправника на примірнику опису, що вкладається до поштового відправлення, вартість предметів може не зазначатися.

Проте до матеріалів позовної заяви додано чек та накладну відділення поштового зв`язку про відправлення рекомендованого листа за № 000 та опис вкладення в цінний лист, на якому відсутній номер поштового відправлення.

Відтак надані позивачем чек та накладна відділення поштового зв`язку про відправлення рекомендованого листа за № 000 не підтверджують направлення на адресу відповідача саме тих документів, що зазначені в описі вкладення.

Згідно ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Внаслідок вказаного позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 164, 172, 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити без руху позовну заяву.

2. Встановити строк на усунення недоліків позовної заяви: 5 днів з дня вручення цієї ухвали, встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання:

- належних доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі;

- належних доказів, які підтверджують надсилання на адреси відповідача копії поданої до суду позовної заяви та доданих до неї документів;

- належним чином засвідчених копій письмових доказів, доданих до позовної заяви.

3. Ухвала набрала законної сили 06.10.22. та оскарженню не підлягає.

Суддя Т.М. Ващенко