ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"03" жовтня 2022 р. м. ХарківСправа № 922/1076/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Лавровой Л.С.

при секретарі судового засідання Федоровій Т.О.

розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області
до 1) Харківська міська рада 2) Управління комунального манна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради 3) Фізична особа - підприємець Макєєва Олена Анатоліївна 4) Ємельяненко Наталія Борисівна
про скасування в частині рішення органу місцевого самоврядування, визнання договору купівлі-продажу недійсним, витребування майна у комунальну власність
за участю представників:

Харківської міської ради - Безродний О.В.

інші не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Харківської області звернувся Керівник Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області з позовом до Харківської міської ради, Управління комунального манна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Фізичної особи - підприємця Макєєвої Олени Анатоліївни, ОСОБА_1 та просить суд:

1. Визнати поважною причину пропуску строку на звернення до суду та поновити його.

2. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

3. Визнати незаконним та скасувати п. 61 додатку до рішення 9 сесії Харківської міської ради 7 скликання «Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова» від 26.10.2016 №412/16.

4. Визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 25.01.2017 № 5440-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою - підприємцем Макєєвою Оленою Анатоліївною (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гавриловою С.А. і зареєстрований в реєстрі за № 115.

5. Припинити право власності Ємельяненко Наталії Борисівни (код НОМЕР_2 ) на об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 01. зареєстроване на підставі договору купівлі-продажу від 28.04.2017 № 755 (Рішення про державну реєстрацію права власності: 34993632 від 28.04.2017).

6. Витребувати у ОСОБА_1 (код НОМЕР_2 ), на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення підвальної частини № 82-7, 82-7а, 82-8, 82-9, 82-9а загальною площею 36,7 кв.м. в житловому будинку розташованому за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 01).

7. Судові витрати покласти на відповідачів та стягнути за такими реквізитами: Харківська обласна прокуратура, код 02910108, банк отримувач: Державна казначейська служба України м. Київ, рахунок UA0007171, код класифікації видатків бюджету - 0901010.

8. Про дату розгляду справи повідомити сторони, Шевченківську окружну прокуратуру м. Харкова та Харківську обласну прокуратуру.

В обґрунтування заявлених вимог прокурор вказує, що рішення міської ради від 26.10.2016 № 412/16 є незаконним та підлягає скасуванню, у зв`язку з тим, що прийнято з порушенням вимог ст. 345 ЦК України, ст. 25 Закону України «Про оренду державного та комунального майна», ст.ст. 1, 2, 4, 29, Закону України «Про приватизацію державного майна», ст.ст. 11, 18-2 Закону України «Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)».

Ухвалою суду від 22.07.2022 прийнято позовну заяву до розгляду в порядку загального позовного провадження, підготовче засідання по справі призначено на 29.08.2022 о 12:40, встановлено сторонам строк на подання заяв по суті справи. Засідання відкладалося з 29.08.2022 по 03.10.2022.

26.08.2022 від Харківської міської ради надійшло клопотання про залишення позову прокурора без розгляду (вх. 8758).

Також, Харківською міською радою було подано заяву про зупинення провадження (вх. 8804 від 29.08.2022). Харківська міська рада вважає, що є об`єктивні підстави для зупинення провадження у справі № 922/547/22.

06.09.2022 до суду надійшла відповідь Начальника відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання м. Харкова та Харківської обл. щодо відомостей про реєстрацію місця проживання ОСОБА_1 .

07.09.2022 від Управління комунального манна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради надійшов відзив (вх. 9352).

08.09.2022 до суду надійшов відзив Харківської міської ради (вх. 9467).

Надані відзиви судом досліджено та долучено до матеріалів справи з поновленням строку на їх подання.

14.09.2022 до суду надійшов відзив ОСОБА_1 (вх. 9667), в якому також відповідачем заявлено про залишення позову прокурора без руху у зв`язку із недотриманнями вимог ст. 172 ГПК України, про застосування наслідків спливу строку позовної давності та про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача приватного нотаріуса Харківського нотаріального округу Гаврилову Світлану Анатоліївну.

23.09.2022 від прокуратури надійшла відповідь на відзив (вх. 10513). Також, прокуратурою було подано заперечення на заяву про застосування позовної давності (вх. 10514) та заперечення на заяву про залишення позову без руху (вх. 10515), до якої додано докази направлення копії позовної заяви відповідачу.

03.10.2022 від представника ОСОБА_1 надійшли письмові заперечення по справі (вх. 10997).

В призначене на 03.10.2022 підготовче засідання з`явився представник Харківської міської ради, який підтримав клопотання про зупинення провадження у справі та зазначав, що не заперечує проти клопотання про залучення третьої особи.

Інші учасники справи своїх представників у судове засідання не направили.

Дослідивши матеріали справи та подані учасниками справи клопотання, судом встановлено наступне.

Заявляючи клопотання про залишення позову без розгляду Харківська міська рада вказувала, що жодних листів та повідомлень прокурором про виявлення ним порушення інтересів держави та необхідності вжиття Харківською міською радою дій щодо судового захисту інтересів держави, здійснення інших дій для такого захисту, а також повідомлення про намір звернення до суду з даним позовом до Харківської міської ради не надходило. У той же час для висновку про дотримання прокурором порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», та підтвердження бездіяльності компетентного органу, обов`язковим є встановлення обставин, що такий орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави. Отже, прокурором при зверненні з позовом не було додержано вимог статті 23 Закону України «Про прокуратуру» та не було доведено наявності у нього підстав для здійснення представництва інтересів держави в суді.

Також, Харківська міська рада вказувала, що заявлена прокурором позовна вимога до фізичної особи ОСОБА_1 , яка не є підприємцем та не використовує його в підприємницькій діяльності є такою, що подана з порушенням суб`єктної юрисдикції та не підлягає розгляду господарськими судами, тобто має місце порушення правил об`єднання позовних вимог.

Згідно з вищенаведеним, Харківська міська рада вважає, що позовна заява керівника Шевченківської окружної прокуратури м. Харкова підлягає залишенню без розгляду.

Пунктом 8 ч.1 ст. 226 ГПК України передбачено, що суд залишає позов без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172, 173 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 20 ГПК України, господарські суди розглядають справи у спорах щодо приватизації майна, крім спорів про приватизацію державного житлового фонду.

Згідно статті 47 ГПК України, позов може бути пред`явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів. Кожен із позивачів або відповідачів щодо іншої сторони діє в судовому процесі самостійно. Участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: предметом спору є спільні права чи обов`язки кількох позивачів або відповідачів; права або обов`язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; предметом спору є однорідні права і обов`язки.

Частиною 1 статті 173 ГПК України передбачено, що в одній позовній заяві може бути об`єднано декілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами, основні та похідні позовні вимоги. Похідною позовною вимогою є вимога, задоволення якої залежить від задоволення іншої позовної вимоги (основної вимоги).

Таким чином, зазначеними нормами процесуального права передбачено право позивача пред`явити позов до кількох відповідачів, об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також запобігти можливості ухвалення різних рішень за однакових обставин.

У постанові Верховного Суду від 10.04.2019 у справі № 905/2043/18 вказано, що під вимогою розуміється матеріально-правова вимога, тобто предмет позову, який одночасно є способом захисту порушеного права. При цьому об`єднанню підлягають вимоги, пов`язані між собою підставами виникнення або доказами, що підтверджують ці вимоги.

Підстава позову - це фактичні обставини, на яких ґрунтуються вимоги позивача. Отже, вимоги повинні випливати з тих самих фактичних обставин, на яких вони ґрунтуються.

Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші обставини, які мають значення для правильного вирішення господарського спору.

Отже, позивач має право об`єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов`язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами. Однорідними можуть вважатися позовні заяви, пов`язані однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим самим позивачем до одного і того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного і того самого відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас пов`язані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

Об`єднання позовних вимог дає можливість досягти процесуальної економії, ефективніше використати процесуальні засоби для відновлення порушеного права, а також запобігти можливості ухвалення різних рішень за однакових обставин.

Така правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 22.04.2019 у справі №914/2191/16, від 23.10.2019 у справі №902/434/19, від 30.10.2019 у справі №922/1359/19.

Таким чином, якщо у справі вимоги можуть бути об`єднані в одній позовній заяві і таке об`єднання не матиме наслідком утруднення вирішення спору, а навпаки, дасть можливість досягти процесуальної економії за однакових обставин, то вказане є доцільним.

Подібні висновки наведено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.02.2019 у справі № 911/414/18.

Обґрунтовуючи заявлені позовні вимоги прокурором зазначено, що оскаржуване рішення міської ради є незаконним та підлягає скасуванню, у зв`язку з порушенням вимог ст. 345 ЦК України, ст. 25 Закону України "Про оренду державного та комунального майна", ст.ст. 1, 2,4, 29 Закону України "Про приватизацію державного майна", ст.ст. 11, 18-2 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" що підтверджують, що викуп застосовується щодо об`єктів малої приватизації, лише якщо вони не продані на аукціоні, за конкурсом, а також у разі, якщо право покупця на викуп об`єкта передбачено законодавчими актами.

Водночас предметом спору, а отже і предметом доказування в силу норм ГПК України є саме питання додержання вимог законодавства у сфері приватизації під час відчуження спірного майна органом місцевого самоврядування - Харківською міською радою (як органом уповноваженим територіальною громадою міста здійснювати від її імені функції розпорядника майном комунальної форми власності).

Власник має право витребувати своє майно в усіх випадках від особи, яка заволоділа ним незаконно, без відповідної правової підстави (ст. 387 ЦК України).

Якщо майно відчужено за відплатним договором, то відповідно до частини першої статті 388 ЦК України власник має право витребувати це майно від добросовісного набувача лише у разі, якщо майно вибуло з володіння власника або особи, якій він передав майно, поза їх волею (було загублене, викрадене, вибуло із їхнього володіння іншим шляхом).

У разі коли відчуження майна мало місце два і більше разів після недійсного правочину, це майно може бути витребувано від особи, яка не є стороною недійсного правочину, від добросовісного набувача на підставі частини першої статті 388 ЦК України.

Витребування майна від добросовісного набувача у такому випадку залежить від наявності волі на передачу цього майна у власника майна - відчужувана за першим договором у ланцюгу договорів.

Крім того, з огляду на висновки, викладені Європейським судом з прав людини у рішенні в справі "Трегубенко проти України" від 02.11.2004 питання правомірності відчуження об`єктів нерухомості з комунальної власності становлять не тільки державний, а й суспільний інтерес.

У випадку позбавлення власника володіння нерухомим майном означене введення полягає у внесенні запису про державну реєстрацію за власником права власності на нерухоме майно, а функцією державної реєстрації права власності є оголошення належності нерухомого майна певній особі (особам).

Рішення суду про витребування з незаконного володіння відповідача нерухомого майна саме по собі є підставою для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем.

На підставі такого рішення суду для внесення до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запису про державну реєстрацію за позивачем права власності на нерухоме майно, зареєстроване у цьому реєстрі за відповідачем, не потрібно окремо скасовувати запис про державну реєстрацію права власності за відповідачем.

Таких висновків Велика Палата Верховного Суду дійшла, зокрема, у пунктах 95-99 постанови від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц.

Відповідно вимог ст. 387 ЦК України саме власник має право витребувати майно з чужого незаконного володіння.

Власник майна може витребувати належне йому майно від будь-якої особи, яка є останнім набувачем майна та яка незаконно, без відповідної правової підстави володіє ним, незалежно від того, скільки разів це майно було відчужене попередніми набувачами, та без визнання угод щодо спірного майна недійсними.

Даний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду №19/028-10713 від 30.06.2020 щодо витребування спірного майна з незаконного володіння.

З огляду на вищевикладене, господарський суд дійшов висновку, що заява про залишення позову без розгляду на підставі п.8 ч.1 ст. 226 ГПК України є безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню.

Розглянувши заяву Харківської міської ради про зупинення провадження у справі, суд зазначає наступне.

В обґрунтування заяви про зупинення провадження у справі представник Харківської міської ради посилається на положення п.7 ч.1 ст. 228 ГПК України, п.11 ч.1 ст.229 ГПК України та вказує, що правовідносини, які склалися між сторонами спору у справі № 925/1133/18, яка переглядається у касаційному порядку Судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо застосування положень ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", є подібними до правовідносин даній справі.

Судом встановлено, що ухвалою Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду від 09 грудня 2021 року у справі № 925/1133/18 було зупинено провадження у справі № 925/1133/18 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду в касаційному порядку справ № 488/2807/17, № 483/448/20 та оприлюднення повного тексту судових рішень, ухвалених за результатами такого розгляду.

Зупинення провадження у справі - це тимчасове припинення судом вчинення процесуальних дій під час судового розгляду з визначених у законі об`єктивних підстав, які перешкоджають подальшому розгляду справи.

Метою зупинення провадження у справі до розгляду іншої справи є виявлення судом обставин, підстав, фактів тощо, які не можуть бути з`ясовані та встановлені у цьому процесі, проте мають значення для розгляду справи, провадження у якій зупиняється.

За змістом п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України обов`язок суду зупинити провадження у справі зумовлений об`єктивною неможливістю її розгляду до вирішення іншої справи, коли зібрані докази не дозволяють встановити та оцінити певні обставини (факти), які є предметом судового розгляду.

Пунктом 7 ч.1 ст. 228 ГПК України, передбачений не обов`язок суду, а право суду зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

При цьому, суд наголошує, що необґрунтоване зупинення провадження у справі призводить до затягування строків її розгляду і перебування в стані невизначеності учасників процесу, що свідчить про порушення положень частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що покладає на національні суди обов`язок здійснити швидкий та ефективний розгляд справ упродовж розумного строку.

Виходячи з аналізу положень статті 2 ГПК України, на господарське судочинство покладено обов`язок забезпечення розумності строків розгляду справ, а на сторони - неприпустимість зловживання процесуальними правами. Крім того, виходячи з аналізу статті 5 ГПК України, звернення до господарського суду повинно мати ефективний спосіб захисту порушених прав.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції", рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 25.05.2018р. у справі № 910/31771/18, від 02.06.2020р. у справі № 910/6674/19.

Враховуючи викладене, положення ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, те, що заява Харківської міської ради про зупинення провадження у справі не містить аргументованих та переконливих мотивів необхідності зупинення провадження у даній справі, та те, що п.7 ч.1 ст. 228 ГПК України передбачає право суду для зупинення провадження у справі, а не його обов`язок, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви Харківської міської ради про зупинення провадження у справі.

Заявляючи клопотання про залучення до участі у справі третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, представник ОСОБА_1 вказує, що для правильного вирішення спору залучення ОСОБА_2 є необхідним, оскільки дозволить встановити об`єктивні обставини та факти, які є важливими для винесення обґрунтованого та справедливого рішення. У випадку задоволення позовних вимог є потенційна можливість пред`явлення сторонами спору до нотаріуса позову про відшкодування шкоди, заподіяної його незаконними або недбалими діями. На думку заявника, приватний нотаріус Гаврилова С.А. як нотаріус та державний реєстратор, який здійснив реєстрацію права власності на об`єкт комунального майна за Макєєвою О,А. після залучення його у справу як третьої особи зможе подавати докази щодо надання усіх необхідних документів сторонами правочину для його посвідчення, подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, користуватися іншими визначеними законом процесуальними правами.

В той же час, відповідно до ст. 50 ГПК України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. У заявах про залучення третіх осіб і у заявах третіх осіб про вступ у справу на стороні позивача або відповідача зазначається, на яких підставах третіх осіб належить залучити до участі у справі.

Оскільки заявником у поданому до суду клопотанні не зазначено на яких підставах третю особу належить залучити до участі у справі (рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін), суд не вбачає подане клопотання обґрунтованим та відмовляє у його задоволенні.

Також, суд не вбачає підстав для залишення позову без руху, оскільки прокурором було надано належні докази направлення позовної заяви (вх. 10515 від 23.09.2022).

Відповідно до ч. 3 ст. 177 ГПК України підготовче провадження має бути проведене протягом шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі. У виняткових випадках для належної підготовки справи для розгляду по суті цей строк може бути продовжений не більше ніж на тридцять днів за клопотанням однієї із сторін або з ініціативи суду.

За результатами підготовчого засідання суд постановляє ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті (п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України).

Дослідивши наявні матеріали справи, враховуючи, що судом було вжито усіх необхідних заходів з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті, суд вважає за необхідне закрити підготовче провадження та призначити справу до розгляду по суті.

Керуючись ст. ст. 177, 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання представника ОСОБА_1 про залишення позову без руху та про залучення до участі у справі третьої особи.

Відмовити в задоволенні клопотання про залишення позову без розгляду (вх. 8758 від 26.08.2022).

Відмовити у задоволенні клопотання Харківської міської ради про зупинення провадження у справі (вх. № 8804 від 29.08.2022 року).

Закрити підготовче провадження у справі.

Призначити справу до судового розгляду по суті на 24 жовтня 2022 року о 10:00

Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Харківської області (61022, м. Харків, пл.Свободи, 5, Держпром, 8-й під`їзд, 1-й поверх, зал № 113).

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Повний текст ухвали підписано 04.10.2022.

Суддя Л.С. Лаврова