ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"03" жовтня 2022 р. Справа №924/1279/21

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Димбовського В.В., при секретарі судового засідання Потербі О.О., розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області, м. Хмельницький

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Зерно-Агротрейд", м. Київ

про стягнення 761452,36 грн., збитків, заподіяних унаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря

Представники сторін:

від позивача: Ступка Г.М. згідно виписки

від відповідача: Сегал Є.А. згідно ордеру

від прокуратури: Русецька О.В. прокурор згідно наказу

Рішення виноситься 03.10.2022р., оскільки в судовому засіданні оголошувались перерви.

Суть спору: Керівник Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області звернувся до господарського суду з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Зерно-Агротрейд" про стягнення 761452,36 грн. збитків, заподіяних унаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря

В обґрунтування позову посилається на те, що на підставі наказу від 02.08.2019р. №588 проведено планову перевірку дотримання вимог природоохоронного законодавства ТОВ "Зерно-Агротрейд", за результатами якої складено акт №450/04 від 14.08.2019р. про порушення у сфері охорони навколишнього природного середовища, а саме виявлено, що ТОВ "Зерно-Агротрейд", порушуючи ст. ст. 10, 11 Закону України "Про атмосферне повітря", здійснює викиди забруднюючих речовин стаціонарними джерелами в атмосферне повітря за відсутності дозволу.

Як зауважено прокурором в позові, ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" представлено дозвіл на викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря стаціонарними джерелами який видано Департаментом агропромислового розвитку, екології та природних ресурсів Хмельницької обласної державної адміністрації за №-17 від 07.11.2018р. (чинний до 07.11.2028р.). Дозвіл на викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" було отримано вперше. Враховуючи вищевикладене було встановлено, що ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" в період з 01 травня 2018 року по 06 листопада 2018 року викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря здійснювались за відсутності відповідного дозволу.

Крім цього, як зазначив прокурор в позові, за наслідками перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення від 14.08.2019р. №004240 відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 78 КУпАП. Зазначений протокол Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області розглянуто та 15.08.2019 винесено постанову №81/04 про закриття адміністративної справи у зв`язку з закінченням терміну притягнення особи до адміністративного правопорушення, а саме інженера з екології, ОП, ПБ та сертифікації ОСОБА_1. Вказана постанова не оскаржувалася. Тобто, відповідач не заперечував, що має місце факт порушення природоохоронного законодавства у частині охорони атмосферного повітря, оскільки не оскаржував адміністративних заходів впливу, адже закриття адміністративної справи відповідно до ст.38 КУпАП не є реабілітуючою обставиною. Як вказує прокурор, 22.10.2019р. та 10.02.2021р. Держекоінспекцією скеровано відповідні запити, щодо отримання інформації про кількість спожитого газу та відпрацьованих годин роботи стаціонарними джерелами ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд". Також відповідача поінформовано, що у разі ненадання такої інформації протягом 15 календарних днів, Держекоінспекцією буде проведено розрахунок завданої шкоди з фактичним часом роботи джерел викидів прийнятим як 24 години на добу, що передбачено п.3.11 Методики. У відповіді ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" на указаний лист Держекоінспекції повідомили, що в період з 01.05.2018 по 06.11.2018 стаціонарні джерела викидів забруднюючих речовин до атмосферного повітря не здійснювалися.

Прокурор в позові зазначив, що у відповідь на претензію Держекоінспекції ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" з метою вирішення питання щодо можливості сплати грошових кошті в рахунок відшкодування збитків у добровільному порядку та перевірки обґрунтованості зробленого розрахунку, запросили копії протоколів вимірювання від 19.07.2018р., які були проведені ПМП "КЛМЛ". 08.07.2021р. Держекоінспекцією листом за №3678/0.11 надіслано на адресу ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" копії протоколів вимірювання від 19.07.2018р., які були проведені ПМП "КЛМЛ", проте шкода, заподіяна державі порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, в добровільному порядку не відшкодована. При цьому, відповідачем не проводилось оскарження дій (бездіяльності) тих чи інших осіб (органів), пов`язаних з виявленням факту викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу, притягненням винних осіб до адміністративної відповідальності. Тобто, на думку прокурора, факт здійснення господарської діяльності, пов`язаної з викидами забруднюючих речовин стаціонарними джерелами в атмосферне повітря, без отримання відповідного дозволу ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" не спростовано.

Відповідачем 31.01.2022р. подано клопотання про залишення позовної заяви без розгляду, в обґрунтування якого відповідач зазначив, що прокурором не обґрунтовано наявності встановлених законом підстав представництва інтересів держави при зверненні з позовом у даній справі.

Відповідач у відзиві на позов від 31.01.2022р. зазначив про необґрунтоване застосування методики розрахунку збитків та про необґрунтоване представництво інтересів держави прокурором, так як із поданих прокурором у справі доказів не вбачається ні бездіяльності, ні неналежного виконання обов`язків щодо захисту інтересів держави суб`єктом владних повноважень - Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області.

Як зауважив відповідач, Державній екологічній інспекції у Хмельницькій області не надано розумного строку відреагувати на звернення прокурора та самостійно звернутися з позовною заявою до суду, матеріали справи не містять доказів того, що компетентний орган не може чи не бажає здійснювати захист інтересів держави та звертатися до суду з відповідним позовом. Вважає, що прокурором безпідставно зазначено про бездіяльність та самоусунення Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області від звернення з позовною заявою до суду, а також не підтверджено правових підстав для представництва та відповідно не набуто процесуального статусу органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

На переконання відповідача, прокурор звернувся до суду безпідставно та всупереч положень ст.53 ГПК України та ст.23 ЗУ "Про прокуратуру", а також позивачем не надано належних доказів та не доведено факту заподіяння відповідачем збитків державі та не доведено їх розміру в заявленій позивачем сумі.

Відповідач зауважив, що в період проведення перевірки його діяльності (07.08.2019р. - 14.08.2019р.) та на дату складання Акту перевірки (14.08.2019р.), Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затверджена наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України 28.04.2020р. №277, не була прийнята та не набрала законної сили, а отже не підлягає застосуванню до вказаних правовідносин. Пунктом 3 Наказу Міністерства енергетики та захисту довкілля України 28.04.2020 року №277 визначено, що Наказ набирає чинності з дня його офіційного опублікування. Зазначений Наказ було опубліковано в Офіційному віснику України 15.05.2020р. Тобто, використана позивачем Методика розрахунку збитків була відсутня на момент проведення перевірки діяльності Відповідача (07.08.2019р. - 14.08.2019р.) та на дату складання Акту перевірки (14.08.2019р.).

При цьому, як зазначає відповідач, 10.12.2018р. набрало законної сили Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.08.2018р. в справі №826/3820/18, залишене в силі Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018р., яким визнано протиправним і нечинним Наказ Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10 грудня 2008 року №639, "Про затвердження Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. На виконання вказаного рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.08.2018р. в справі №826/3820/18 та згідно наказу Міністерства юстиції України від 11.05.2019р. №1453/5, скасовано рішення про державну реєстрацію наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10 грудня 2008 року № 639 "Про затвердження Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 21 січня 2009 року за № 48/16064, вказана Методика втратила чинність.

Таким чином, на переконання відповідача, на момент проведення перевірки (07.08.2019р. - 14.08.2019р.) та на дату складання Акту перевірки №450/04 від 14.08.2019р., був відсутній нормативно-правовий акт, який би встановлював порядок визначення розміру збитків, заподіяних в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. Методика розрахунку збитків, на яку посилається позивач, як підставу для проведеного розрахунку суми, що заявлена до стягнення, набула чинності лише 15.05.2020р., тобто через 9 місяців після проведення перевірки та складання Акту перевірки №450/04 від 14.08.2019р., а отже не підлягає застосуванню до правовідносин, які мали місце до її прийняття та набрання законної сили.

Відповідач вважає, що Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затверджена наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020р. №277 може застосовуватися до правовідносини, які виникли виключно після її прийняття, заявлена позивачем до стягнення з відповідача сума є безпідставною та неправильною оскільки розрахунок такої суми було проведено державним органом з порушенням приписів законодавства. Крім того, застосування даної Методики для розрахунку збитків, які виникли до її прийняття є безпідставним та таким, що суперечить Конституції України, Цивільному кодексу України, ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища" та усталеній судовій практиці.

Відповідач наголосив, що позивачем в установленому порядку належними та допустимими доказами не доведено факт роботи на підприємстві відповідача стаціонарних джерел викидів в період, за який здійснено нарахування шкоди. Враховуючи те, що в матеріалах справи відсутні докази того, що Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області встановила джерела викидів шкідливих речовин в атмосферне повітря, а також відсутні докази безпосередньої роботи джерел викидів шкідливих речовин в атмосферне повітря, відсутній склад правопорушення, що є підставою для стягнення шкоди згідно ст. 1166 ЦК України та ст.ст. 68, 69 Закону.

У відповіді на відзив від 10.02.2022р. прокурор зазначив, що відповідачем не проводилось оскарження дій (бездіяльності) тих чи інших осіб (органів), пов`язаних з виявленням факту викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу, а факт здійснення господарської діяльності, пов`язаної з викидами забруднюючих речовин стаціонарними джерелами в атмосферне повітря, без отримання відповідного дозволу, ТОВ "Зерно-Агротрейд" не спростовано.

Крім цього, як зазначив прокурор, станом на момент проведення розрахунку збитків діяла Методика від 28.04.2020р. №277. Методика застосовується до спірних правовідносин в частині прав та обов`язків, які виникли до її затвердження, але продовжили існування - тобто саме в частині здійснення розрахунку збитків. Держекоінспекцією у Хмельницькій області було правомірно застосовано Методику №277, яка була чинною станом на час визначення розмірів відшкодування збитків, тобто складення розрахунку. Враховуючи наведене, на думку прокурора надані відповідачем пояснення є не обґрунтованими та не спростовують доводів, наведених у позовній заяві, а клопотання про залишення позовної заяви без розгляду не підлягає задоволенню.

У відповіді на відзив від 14.02.2022р. позивач зазначив, що станом на момент проведення розрахунку збитків діяла Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затверджена наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 №277, за змістом п. 1.2 якої вона встановлює порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами здійснених юридичними особами незалежно від форми власності та господарювання, фізичними особами - підприємцями, а також юридичними особами - нерезидентами.

Таким чином, на думку позивача, правовідносини, які регулює вказаний нормативно-правовий акт, полягають не у встановленні засад відповідальності, проведенні перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства та виявленні відповідних порушень тощо, а у визначенні саме розмірів відшкодування збитків, заподіяних такими порушеннями. Щодо тверджень відповідача про те, що Методика не застосовується до спірних відносин, так як вона ще не діяла у час здійснення порушення, позивач зауважив, що принцип прямої дії нормативно-правового акту у часі означає його здатність регулювати не тільки відносини, що виникли після набрання ним чинності, а також і відносини, які виникли до набрання ним чинності, але продовжують існувати (стосовно прав та обов`язків суб`єктів правовідносин, що виникли після набрання ним чинності). Враховуючи вищенаведене, Методика застосовується до спірних правовідносин в частині прав та обов`язків, які виникли до її затвердження, але продовжили існування - тобто саме в частині здійснення розрахунку збитків. Отже, шкода, заподіяна внаслідок порушення природоохоронного законодавства, повинна відшкодовуватись у розмірах, які визначаються на підставі затверджених у встановленому порядку Такс і Методик обрахування розмірів шкоди. Відсутність такої Методики не може бути підставою для відмови у відшкодуванні шкоди. Крім того, причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає в тому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав, а шкідливий результат є прямим наслідком саме цієї протиправної поведінки.

Позивач вважає, що ним було правомірно застосовано Методику, яка була чинною станом на час визначення розмірів відшкодування збитків, тобто складення розрахунку. З моменту виявлення порушення відповідачем заходи щодо оскарження дій (бездіяльності) тих чи інших осіб (органів), пов`язаних з виявленням факту викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу не здійснювались. Отже, наведеними обставинами, з огляду на наявність у відповідача спеціального дозволу, діючого з 07.11.2018р., підтверджується і відповідачем не спростовано у відзиві факт здійснення ним з 01.05.2018р. по 06.11.2018р. господарської діяльності, пов`язаної з викидами забруднюючих речовин стаціонарними джерелами в атмосферне повітря, без отримання відповідного дозволу. Достатніх та допустимих доказів нездійснення експлуатації джерел викидів за відсутності спеціальних дозволів на викиди відповідачем не надано та матеріали справи не містять, а тому позивач просить суд позов задовольнити.

Відповідачем 14.02.2022р. подано заперечення на відповідь на відзив, у яких відповідач наголошував на тому, що прокурором у позовній заяві не зазначено значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо. На переконання відповідача, прокурор звернувся до суду безпідставно та всупереч положень ст.53 ГПК України та ст.23 ЗУ "Про прокуратуру", крім того ні позивачем, ні прокурором не надано належних доказів та не доведено факту заподіяння відповідачем збитків державі та не доведено їх розміру в заявленій до стягнення сумі.

Відповідач звернув увагу суду, що використана позивачем Методика розрахунку збитків була відсутня на момент проведення перевірки діяльності Відповідача (07.08.2019р. - 14.08.2019р.) та на дату складання Акту перевірки (14.08.2019р.). Застосування даної Методики на думку відповідача є безпідставним та таким, що суперечить Конституції України, Цивільному кодексу України, ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища" та усталеній судовій практиці, посилання на яку надано у відзиві на позовну заяву.

Відповідач наголошував на тому, що Акт Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області №450/04 від 14.08.2019 року не відповідає уніфікованій формі затвердженій наказом Державної екологічної інспекції України від 09.08.2017 №303 та є таким, що складений з порушенням Закону і відповідно до вимог статті 77 ГПК України не може бути прийнятий судом як допустимий доказ, так як містить розділ "Описова частина", який не передбачено формою акту, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09.08.2017р.

Відповідач звернув увагу, що акт перевірки Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області №450/04 від 14.08.2019р. не містить жодного посилання на те, які саме стаціонарні джерела ВП "Війтовецький елеватор" TОB "Зерно-Агротрейд" здійснювали викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря. Доказів того, що початком вчинення правопорушення є саме 01.05.2018р. ні акт перевірки №450/04 від 14.08.2019р., ні інші докази наявні в матеріалах справи не містять. Також, ні позивачем, ні прокурором не надано доказів на підтвердження того, що відповідач взагалі здійснював господарську діяльність період з 01.05.2018р. по 06.11.2018р. Разом з тим, інших належних доказів, окрім Акту перевірки Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області №450/04 від 14.08.2019р. до матеріалів справи не додано.

Відповідач прийшов до висновку, що прокурором в установленому порядку не доведено наявність безпосереднього причинно-наслідкового зв`язку між завданими збитками та діями відповідача, оскільки належними та допустимими доказами це не підтверджено. Розрахунок розміру збитків, що завдані в результаті наднормативних забруднюючих речовин в атмосферне повітря ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" за період з 01.05.2018р. по 06.11.2018р. в розмірі 761452,36 грн., не може бути визнаний належним, оскільки протиправно проведений із застосуванням п.3.11. Методики.

Як зауважив відповідач, на виконання вимог запиту Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області від 10.02.2021 року, ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" надав інформацію, що в період з 01.05.2018р. по 06.11.2018р. стаціонарні джерела викидів забруднюючих речовин до атмосферного повітря не здійснювалися, отже, відповідачем було виконано вимоги запиту та надано до Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області необхідну інформацію. Разом з тим, Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області на підставі п.3.11. Методики, було зроблено неправомірний висновок, що Відповідач не надав інформацію на надісланий запит та в подальшому взяв до уваги пункт 3.11. Методики, відповідно до якого час роботи джерел вважається 24 години на добу та обраховано відповідні збитки за вказаний період в розмірі 761452,36 грн. Таким чином, невизначеність Державною екологічною інспекцією у Хмельницькій області реального часу роботи джерела викиду, унеможливлює встановлення дійсного розміру шкоди, тому на переконання відповідача, ні позивачем, ні прокурором не доведено розміру майнової шкоди, що робить неможливим застосування деліктної відповідальності до відповідача.

У поясненнях від 22.02.2022р. прокурор зазначив, що 20.09.2021р. окружною прокуратурою на адресу Держекоінспекції надіслано лист №51-2876 вих-21 з вимогою повідомити про вжиті інспекцією заходи щодо стягнення нарахованих збитків з ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд". Згідно інформації Держекоінспекції, на адресу боржника лише спрямовано претензію від 29.04.2021р. Окрім цього, як встановлено окружною прокуратурою, Держекоінспекцією протягом тривалого часу (з 29.04.2020) допущено неналежне вжиття заходів щодо стягнення нарахованої суми збитків за викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря з ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд". Згідно інформації Держекоінспекції від 07.10.2021 № 5324/0.11 дана сума збитків не охоплена позовною роботою інспекції та залишається не сплаченою ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" в добровільному порядку. Зазначене свідчить про допущену бездіяльність контролюючого органу щодо стягнення значної суми збитків, завданих навколишньому природному середовищу викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу та дає підстави прокуратурі вживати заходи для захисту інтересів держави і їх стягнення в судовому порядку. Отже, Держекоінспекцією з моменту пред`явлення претензій ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" до цього часу не вжито заходів щодо стягнення заподіяної відповідачем шкоди, що спричиняє порушення інтересів держави у вигляді ненадходження коштів до спеціальних фондів державного та місцевих бюджетів, та може призвести до спливу визначеного ст. 257 ЦК України строку звернення до суду із відповідним позовом. Таким чином, окружною прокуратурою встановлено порушення ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" положень ст. ст. 10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" та наявність невідшкодованої суми збитків. А тому, повідомленням від 19.11.2021 за №51-3778 вих - 21 поінформовано Держекоінспекцію про вказаний факт виявлених правопорушень та акцентовано увагу останньої на необхідності вжиття заходів до стягнення шкоди. При цьому наголошено, що у випадку невжиття таких заходів, прокурор у силу вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" самостійно звернеться до суду на захист інтересів держави. Однак, листом від 24.11.2021 №6239/0.11 Держекоінспекція повідомила окружну прокуратуру про те, що збитки заподіянні навколишньому природному середовищу ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" у добровільному порядку не відшкодовані. Поряд із цим, Держекоінспекція зазначила, що не заперечує проти вжиття заходів представницького характеру, спрямованих на стягнення зазначених збитків Волочиською окружною прокуратурою. Вказане свідчить про самоусунення органу, уповноваженого здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, а бездіяльність позивача спонукає прокурора вживати заходів представницького характеру. Таким чином, у спірних правовідносинах прокурором у повному обсязі виконано процесуальний обов`язок, передбачений ст. 53 ГПК України та положеннями ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

На думку прокурора позиція відповідача стосовно невідповідності акту перевірки №450/04 від 14.08.2019р. затвердженій уніфікованій формі не є підставою для визнання його незаконним. Відповідно до податкової декларації екологічного податку з додатками, долученими до позову, ТОВ "Зерно-Агротрейд" рахується платником екологічного податку, зокрема пов`язаних із викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря. 22.10.2019 та 10.02.2021 Держекоінспекцією скеровано відповідні запити, щодо отримання інформації про кількість спожитого газу та відпрацьованих годин роботи стаціонарними джерелами ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд". Також відповідача поінформовано, що у разі ненадання такої інформації протягом 15 календарних днів, Держекоінспекцією буде проведено розрахунок завданої шкоди з фактичним часом роботи джерел викидів прийнятим як 24 години на добу, що передбачено п.3.11 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України 28.04.2020р. №277, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07.05.2020 за № 414/3469. У відповіді ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" на указаний лист Держекоінспекції повідомили, що в період з 01.05.2018 по 06.11.2018 стаціонарні джерела викидів забруднюючих речовин до атмосферного повітря не здійснювалися.

З огляду на указане, на думку прокурора, Держекоінспекцією правомірно було взято до уваги пункт 3.11 Методики, відповідно до якого час роботи джерел вважається 24 години на добу та обраховано відповідні збитки за період з 01.05.2018 до 06.11.2018. Окрім того розрахунок маси наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від джерел викидів здійснено на підставі первинних матеріалів результатів вимірів які були проведенні ПМП "КЛМЛ" (протоколи вимірювання від 19 липня 2018 року) для отримання дозволу на викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря стаціонарними джерелами для ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" та для джерел викидів за №23,24,25,26,27,28,29 за характеристиками джерел утворення викидів, зафіксованими у Звіті інвентаризації джерел викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря для ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд", який був розроблений ТОВ "СЕТ-Захід" та затверджений директором підприємства. Вказані виміри проводилися з метою оформлення відповідного дозволу та в свою чергу, факт того, що виміри які були проведенні ПМП "КЛМЛ" оформленні протоколами вимірювання від 19 липня 2018 року, підтверджує, що ТОВ "Зерно-Агротрейд" у вказаний період здійснювало господарську діяльність, пов`язану із викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

У додаткових поясненнях від 03.08.2022р. та від 20.09.2022р. відповідач зазначив, що сума завданих відповідачем збитків є недоведеною, оскільки прокурором та позивачем не наведено нормативного обґрунтування можливості застосування Методики №277 до правовідносин які виникли до набрання нею чинності.

Відповідач зазначив, що враховуючи приписи п.3.11 Методики №639 час роботи джерел в режимі наднормативного викиду в будь-якому випадку підлягав визначенню з урахуванням фактично відпрацьованого часу. Разом з тим, положення п.3.11 Методики №277, дозволяють контролюючому органу проводити визначення фактичного часу роботи джерела викиду як 24 години на добу, виключно у разі ненадання суб`єктом господарювання інформації на запит. Таким чином, формули для обчислення розміру збитків, вказані у Методиці за №277 та №639 є аналогічними, разом з тим п.3.11 в редакції Методики №639 не містить положень щодо визначення фактичного часу роботи джерела викиду як 24 години на добу у разі ненадання суб`єктом господарювання інформації на запит (припис), як вказано у п. 3.11 в редакції Методики №277. Відповідно до ст.68 ЗУ "Про охорону навколишнього природного середовища", Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. В період проведення перевірки діяльності Відповідача (07.08.2019 року - 14.08.2019 року) та на дату складання Акту перевірки (14.08.2019 року), Методика №277 не була прийнята та не набрала законної сили, а отже не підлягає застосуванню до вказаних правовідносин. З огляду на викладене, визначення Прокурором невірного часу роботи при розрахунку маси викиду забруднюючих речовин згідно Методики №277, має своїм наслідком невірний розрахунок розміру збитків, заявлених до стягнення у даній справі та подальшу відмову у задоволенні позовної заяви.

Прокурор у додаткових поясненнях від 21.09.2022р. зазначив, що станом на 24.12.2021р. (дата звернення з позовом до суду) контролюючим органом самостійно не вжито заходів до захисту інтересів держави, чим підтверджується факт бездіяльності зазначеного органу та дотримання прокурором вимог законодавства щодо розумності строку при зверненні до суду. На момент вчинення відповідачем правопорушення (в період з 01.05.2018 по 06.11.2018) діяла Методика від 10.12.2008 №639. Проте, на момент виявлення правопорушення, а саме 07.08.2019, методику №639 від 10.12.2008 виключено з Держреєстру НПА 11.06.2019. Водночас, як зазначає прокурор, норми ст. ст. 41, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 33, 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" закріплюють принцип обов`язкової компенсації заподіяної шкоди внаслідок порушення природоохоронного законодавства. З огляду на викладене, Держекоінспекцією у Хмельницькій області було правомірно застосовано Методику №277, яка була чинною станом на час визначення розмірів відшкодування збитків, тобто складення розрахунку.

Прокурор зауважив, що скасована Методика, як і діюча Методика нарахування збитків, не скасовує, не встановлює юридичну відповідальність за заподіяння шкоди довкіллю, а лише унормовує порядок її нарахування, що не звільняє юридичних осіб від обов`язку відшкодовувати заподіяні збитки у повному обсязі. Юридична відповідальність щодо такого обов`язку встановлена законом, а не Методикою, зокрема статтями 68-69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" та статтями 10, 11, 33, 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря".

Позивач у додаткових поясненнях (інформації по розрахунках щодо розмірів відшкодування збитків) від 30.09.2022р. зазначив, що розмір збитків становить 762552,08 грн. Додатково вказав, що розрахунок маси наднормативних викидів забруднюючих речовин (т), що надійшли в атмосферне повітря з димовими газами, які утворилися під час спалювання органічного палива (природного газу) від зерносушарок №2-Petkus D4.4000.20 (DWL 40) та №3-Petkus D4.4000.19 (DWU 60), які обладнанні газовими пальниками проведено на підставі документації суб`єкта господарювання, зафіксованими у Звіті по інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд", який розроблений ТОВ "СЕТ-Захід" та затверджений директором підприємства. Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від зерносушарок здійснюються через дахові вентиляційні шахти-джерела викидів (далі-ДВ). За Звітом це ДВ за №№23,24,25 (зерносушарка №2) та №№26,27,28,29 (зерносушарка №3), що передбачено пунктом 3.6 Методики. В такому випадку, як зазначає позивач, розмір відшкодування збитків становить 336,451 тис. грн.

Представник позивача та прокурор в судовому засіданні наполягали на задоволенні позовних вимог.

Представник відповідача в судовому засіданні підтримав подану заяву про залишення позову без розгляду, також наполягав на відсутності підстав для задоволення позову.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

Працівником Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області на підставі наказу №588 від 02.08.2019р. "Про проведення планової перевірки ТОВ "Зерно-Агротрейд" та направлення від 02.08.2019 №470/04 проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ТОВ "Зерно-Агротрейд", за результатами якого складено акт №450/04.

Під час проведення перевірки було встановлено, що ТОВ "Зерно-Агротрейд" здійснює викиди забруднюючих речовин в атмосферного повітря стаціонарними джерелами за відсутності дозволу на викиди, чим порушено ч.ч. 5, 6 ст. 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря". Акт перевірки підписаний керівником ТОВ "Зерно-Агротрейд" ОСОБА_2. та інженером з екології, ОП, ПБ та сертифікації ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" ОСОБА_1. без будь-яких пояснень, зауважень або заперечень.

В акті встановлено, що ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" представлено дозвіл на викиди забруднюючих речовин до атмосферне повітря стаціонарними джерелами який видано Департаментом агропромислового розвитку, екології та природних ресурсів Хмельницької обласної державної адміністрації за №-17. Дозвіл видано 07 листопада 2018 року, та чинний до 07 листопада 2028 року. Дозвіл на викиди забруднюючих речовин до атмосферне повітря ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" було отримано вперше. Враховуючи вищевикладене було встановлено, що ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" в період з 01 травня 2018 року по 06 листопада 2018 року викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря здійснювались за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря стаціонарними джерелами, чим порушено ст., ст. 10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря".

В розділі ІV акту (опис виявлених порушень) вказано, що ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" в період з 01 травня 2018 року по 06 листопада 2018 року здійснювала викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря стаціонарними джерелами, чим порушено ст. 10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного і повітря".

04.08.2019р. Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області склала протокол №004240 про адміністративне правопорушення, в якому вказано, що ОСОБА_1 , який працює на посаді інженером з екології, ОП, ПБ та сертифікації, здійснив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 78 КУпАП, а саме - під час перевірки встановлено, що ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" в період з 01.05 по 06.11.2018р. здійснював викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря без дозволу, що є порушенням ст. 10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря".

Постановою Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області про закриття адміністративної справи №81/04 від 15.08.2019р. визнано гр. ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена 78 Кодексу України про адміністративні правопорушення; постановлено відповідно до ст. 38 КУпАП закрити адміністративну справу в зв`язку з закінченням терміну притягнення особи до адміністративної відповідальності.

ДЕІ у Хмельницькій області листом від 18.10.2019р. звернулася до ТОВ "Хмельницькгаз", в якому просила спрямувати інформацію щодо фактичної кількості спожитого природного газу ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" за період з 01.05.2018р. по 06.11.2018р.

ПАТ "Хмельницькгаз" у відповідь на запит від 18.10.2019р. повідомив, що вимушене відмовити в задоволенні запиту.

Головне управління ДПС у Хмельницькій області на виконання листа Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області від 06.07.2020 року №2997/04 супровідним листом від 21.07.2020р. надало копії поданої до ГУ ДПС у Хмельницькій області податкової звітності з екологічного податку за IV квартал 2018 року ТзОВ "Зерно Агротрейд" (). ТзОВ "Зерно Агротрейд" () юридична адреса м. Київ вул. Почайнинська 38/44 перебуває на обліку у Волочиському управлінні ГУ ДПС у Хмельницькій області як платник окремих видів податків за неосновним місцем обліку з 14.05.2018 року. Додаток: податкова декларація екологічного податку, № від 07.02.2019р., додаток №1 до податкової декларації екологічного податку № від 07.02.2019 p., додаток № 1 до податкової декларації екологічного податку № від 07.02.2019р.

У додатках до податкової декларації екологічного податку № та № від 07.02.2019 p. міститься розрахунок за викиди забруднюючих речовин.

Департамент розвитку промисловості та агропромислового комплексу ХОДА, розглянувши заяву Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області від 23.02.2021р. №855/0.4, надіслав супровідним листом від 29.03.2021р. Звіт по Інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд".

У матеріалах справи наявний Звіт по Інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд", складений ТОВ "СЕТ-Захід" 05.08.2018р., затверджений директором ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд", в якому містяться розрахунки викидів забруднюючих речовин, в тому числі: розрахунок викидів забруднюючих речовин від сушарки №2 (ДВ-23, 24, 25) (ст. ст. 80-81 тому 1 справи) та розрахунок викидів забруднюючих речовин від сушарки №3 (ДВ-27, 28, 29) (ст. ст. 81-82 тому 1 справи).

У розрахунках викидів забруднюючих речовин від сушарки №2 та №3 зазначено, в тому числі, такі показники, як: густина сухого газоподібного палива рн при нормал. умовах - 0,723 кг/нм3; об`ємна нижча теплота згоряння газоподібного палива Qir - 45,77 МДж/кг; (kNOx) - показник емісії оксидів азоту без урахування заходів скорочення викиду становить 85 г/ГДж; узагальнений показник емісії кСО становить 250 г/ГДж; узагальнений показник емісії kCH4 становить 1 г/ГДж (ст. ст. 80-82 тому 1 справи).

Також у розрахунках викидів забруднюючих речовин від сушарки №2 та №3 вказано, що валовий викид j-ї забруднювальної речовини Еj т/рік, що надходить у атмосферу з димовими газами енергетичної установки, визначається за формулою №1: Ej = 10-6 * kj * В * Qr, де kj - показник емісії j-ї забруднювальної речовини, г/ГДж; В - витрата палива, т/рік; Qir - нижча робоча теплота згоряння палива, МДж/кг.

У матеріалах справи наявний дозвіл на викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря стаціонарними джерелами який видано Департаментом агропромислового розвитку, екології та природних ресурсів Хмельницької обласної державної адміністрації за №-17 від 07.11.2018р. (чинний до 07.11.2028р.).

ДЕІ у Хмельницькій області листами від 22.10.2019р. та від 10.02.2021р. зверталася до ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" в яких просила до 31.10.2019р. та до 10.03.2021р. відповідно спрямувати інформацію щодо фактичної кількості спожитого природного газу за період з 01.05.2018р. по 06.11.2018р.

У відповідь на запит від 10.02.2021р. ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" листом повідомило, що на ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" в період з 01 травня 2018 року по 06 листопада 2018 року стаціонарні джерела викидів забруднюючих речовин до атмосферного повітря не експлуатувались, викиди забруднюючих речовин до атмосферного повітря не здійснювались.

ДЕІ у Хмельницькій області надіслало ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" вимогу про сплату коштів в розмірі 761452,36 грн. з доданим розрахунком.

ДЕІ у Хмельницькій області на запит ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" від 24.05.2021р. надало копії протоколів вимірювання від 19 липня 2018 року, які були проведені ПМП "КЛМЛ".

У матеріалах справи наявні протоколи вимірювань вмісту забруднюючих речовин в організованих викидах стаціонарних джерел ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" №17/1 від 19.07.2018р., №17/2 від 20.07.2018р., №17/3 від 20.07.2018р., виконані ПМП "КЛМЛ".

На виконання ухвали Господарського суду Хмельницької області від 05.05.2022р. АТ "Хмельницькгаз" надано інформацію щодо розміру спожитого природного газу за період з 01.07.2018р. по 31.10.2018р. Повідомлено, що за період з 01.05.2018р. по 01.07.2018р. споживання природного газу ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" не відбувалось. Також, у 2018 році AT "Хмельницькгаз" не здійснював щодобову фіксацію обсягів спожитого природного газу споживачами, у зв`язку із чим надати інформацію щодо обсяги споживання природного газу за період з 01.11.2018р. по 06.11.2018р. включно є неможливим. У відомості фактичної витрати вказано, що за період травень - жовтень 2018 року витрата природного газу склала 764183,00 куб.м.

Керівник Волочиської окружної прокуратури з метою перевірки наявності підстав для представництва інтересів держави в суді звернувся 20.09.2021р. до ДЕІ у Хмельницькій області з листом, у якому просив надати матеріали планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища у періоди з 07.08.2019р. по 14.08.2019р. у діяльності ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд".

ДЕІ у Хмельницькій області листом від 07.10.2021р. повідомило Волочиську окружну прокуратуру про те, що проведеною плановою перевіркою дотримання вимог природоохоронного законодавства ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" встановлено, що суб`єкт господарювання в порушення ст.ст.38,39 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст.ст. 10,11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" з 01 травня 2018 року по 06 листопада 2018 року здійснював викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів за відсутності дозволу. За результатами виявлених порушень природоохоронного законодавства в порядку досудового врегулювання спору відповідно до статті 222 Господарського кодексу України Інспекцією 29.04.2021 року за №2205/0.11 направлено претензію до ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд". Станом на 06.09.2021 року збитки завдані державі в добровільному порядку не сплачені, повідомлення про наміри їх сплати не отримано. Заходи щодо стягнення збитків завданих навколишньому природному середовищу в судовому порядку не вживались.

В.о. керівника Волочиської окружної прокуратури звернувся 19.11.2021р. до ДЕІ у Хмельницькій області з повідомленням про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в суді.

ДЕІ у Хмельницькій області листом від 24.11.2021р. повідомило В.о. керівника Волочиської окружної прокуратури, що станом на дату розгляду Вашого запиту збитки, заподіяні навколишньому природному середовищу ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-Агротрейд" у добровільному порядку не відшкодовано. Поряд з тим, Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області не заперечує проти вжиття заходів представницького характеру Волочиською окружною прокуратурою, спрямованих на відшкодування заподіяних збитків у судовому порядку.

Дослідивши зібрані у справі докази та давши їм правову оцінку в сукупності, судом прийнято до уваги наступне:

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно з ч.3 ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах (ч.4 ст. 53 ГПК України).

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" визначено, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої палати Верховного Суду у справі № 912/2385/18 від 26.05.2020р.

У даній справі Керівник Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області із позовними вимогами до Товариства з обмеженою відповідальністю "Зерно-Агротрейд" про стягнення 761452,36 грн., збитків, заподіяних унаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, оскільки Державна екологічна інспекції у Хмельницькій області не вживала заходів щодо стягнення вказаних збитків в судовому порядку.

Відповідно до ст.16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов`язком держави.

Відносини в галузі охорони навколишнього природного середовища України регулюються Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", земельним, водним, лісовим законодавством, законодавством про надра, про охорону атмосферного повітря, про охорону і використання рослинного і тваринного світу та іншим спеціальним законодавством.

Статтею 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 3 ст. 16 вищевказаного Закону державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Згідно з п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19 квітня 2017 р. № 275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Відповідно до п. 4 вищевказаного Положення Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону атмосферного повітря, зокрема, щодо наявності та додержання дозволів на викиди забруднюючих речовин; проводить перевірки (у тому числі документальні) із застосуванням інструментально-лабораторного контролю, складає відповідно до законодавства акти за результатами здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства з питань, що належать до її компетенції, надає обов`язкові до виконання приписи щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства та здійснює контроль за їх виконанням і здійснює лабораторні вимірювання (випробування); складає протоколи про адміністративні правопорушення та розглядає справи про адміністративні правопорушення, накладає адміністративні стягнення у випадках, передбачених законом; пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

Згідно з п.п. 1, 3 Положення про державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.2017 № 312 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 04.09.2017 за №1080/30948, яке було чинним на момент виникнення спірних відносин, Державна екологічна інспекція в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі - Інспекція) є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується. Основними завданнями Інспекції є реалізація повноважень Держекоінспекції у межах відповідної території.

Положення аналогічного змісту містяться також у чинному Положенні про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженому наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230 та зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 16.04.2020 за № 350/34633.

Таким чином, Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області є належним органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Суд встановив, що Керівник Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області звертався до Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області з листом 20.09.2021р. з метою перевірки наявності підстав для представництва інтересів держави в суді з приводу надання інформації щодо планової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного у діяльності.

У відповідь на вказаний лист позивач повідомив, що 29.04.2021р. за №2205/0.11 направлено претензію до ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд", станом на 06.09.2021р. збитки, завдані державі, в добровільному порядку не сплачені, повідомлення про наміри їх сплати не отримано. Заходи щодо стягнення збитків завданих навколишньому природному середовищу в судовому порядку не вживались.

Оскільки Державна екологічна інспекція у Хмельницькій області протягом розумного строку самостійно не вжила достатніх та належних заходів до стягнення збитків, зокрема не пред`явила до суду відповідний позов, внаслідок чого державні інтереси залишилися незахищеними, то Керівник Волочиської окружної прокуратури Хмельницької області листом від 19.11.2021р. відповідно до вимог п. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомив Державну екологічну інспекцію у Хмельницькій області про намір здійснювати представництво інтересів держави шляхом звернення до Господарського суду Хмельницької області із позовною заявою в інтересах держави в особі інспекції до ТОВ "Зерно-агротрейд" про стягнення 761452,36 грн. збитків.

При цьому суд також враховує, що незвернення уповноваженого державою органу до суду протягом тривалого часу може мати наслідком пропуск строку позовної давності та неможливості здійснення захисту інтересів держави в судовому порядку.

Зважаючи на викладене та з огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, та визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах, то суд дійшов висновку, що прокурор підтвердив підстави для представництва інтересів держави у цій справі та обґрунтовано звернувся до суду в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області.

Зважаючи на вищевикладене, у суду відсутні підстави для залишення позовної заяви без розгляду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Відповідно до приписів ст. 40 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог, зокрема, здійснення заходів щодо запобігання псуванню, забрудненню, виснаженню природних ресурсів, негативному впливу на стан навколишнього природного середовища.

Статтею 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" визначено, що для забезпечення екологічної безпеки, створення сприятливого середовища життєдіяльності, запобігання шкідливому впливу атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище здійснюється регулювання викидів найбільш поширених і небезпечних забруднюючих речовин, перелік яких встановлюється Кабінетом Міністрів України. Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися після отримання дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до другої або третьої групи, обласними, Київською, Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення. Викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами можуть здійснюватися на підставі дозволу, виданого суб`єкту господарювання, об`єкт якого належить до першої групи, суб`єкту господарювання, об`єкт якого знаходиться на території зони відчуження, зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері санітарного та епідемічного благополуччя населення.

Згідно з п. п. 2, 3 Порядку проведення та оплати робіт, пов`язаних з видачею дозволів на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, обліку підприємств, установ, організацій та громадян-підприємців, які отримали такі дозволи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.03.2002 № 302, дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами (далі - дозвіл) - це офіційний документ, який дає право підприємствам, установам, організаціям та громадянам-підприємцям експлуатувати об`єкти, з яких надходять в атмосферне повітря забруднюючі речовини або їх суміші, за умови дотримання встановлених відповідних нормативів граничнодопустимих викидів та вимог до технологічних процесів у частині обмеження викидів забруднюючих речовин протягом визначеного в дозволі терміну. Дозвіл видається суб`єкту господарювання за формою, встановленою Міндовкіллям. Дозвіл видається безоплатно на строк не менш як п`ять років: суб`єкту господарювання, об`єкт якого відповідно до законодавства належить до першої групи, - Міндовкіллям за погодженням з Держпродспоживслужбою; суб`єкту господарювання, об`єкт якого відповідно до законодавства належить до другої або третьої групи, - обласними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища через дозвільні центри за погодженням з територіальними органами Держпродспоживслужби.

Таким чином, здійснення викидів забруднюючих речових в атмосферне повітря допускається виключно після отримання відповідного дозволу. І лише після отримання дозволу у суб`єкта господарювання виникає право на забруднення атмосферного повітря внаслідок використання стаціонарних джерел забруднення. Видачею вказаного дозволу держава здійснює контроль за охороною навколишнього природного середовища.

В свою чергу, згідно з ч.1 ст.10 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" на суб`єкт господарювання, що здійснює викиди забруднюючих речових в атмосферне повітря, покладено обов`язок здійснювати організаційно-господарські, технічні та інші заходи щодо забезпечення виконання вимог, передбачених нормативами екологічної безпеки у галузі охорони атмосферного повітря, дозволами на викиди забруднюючих речовин, тощо; здійснювати контроль за обсягом і складом забруднюючих речовин, що викидаються в атмосферне повітря, і рівнями фізичного впливу та вести їх постійний облік тощо.

Отже, суб`єкт господарювання, який є власником стаціонарного джерела забруднення атмосферного повітря, зобов`язаний отримати дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Суд приймає до уваги, що у акті № 450/04, складеному 14.08.2019р. працівником Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ТОВ "Зерно-Агротрейд", встановлено, що ТОВ "Зерно-Агротрейд" здійснювало викиди забруднюючих речовин в атмосферного повітря стаціонарними джерелами за відсутності дозволу на викиди.

Дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами №-17 був отриманий відповідачем лише 07.11.2018р.

Як заявляє прокурор в позові, в період з 01.05.2018р. по 06.11.2018р. відповідач в порушення статтей 10, 11 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" здійснював викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди забруднюючих речовин.

Стаття 41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до приписів ст.ст. 68, 69 вказаного Закону порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у допущенні наднормативних, аварійних і залпових викидів і скидів забруднюючих речовин та інших шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно з ст.ст. 33, 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" особи, винні, зокрема, у викидах забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноважених на те органів виконавчої влади відповідно до закону, несуть відповідальність згідно з законом. Шкода, завдана порушенням законодавства про охорону атмосферного повітря, підлягає відшкодуванню у порядку та розмірах, встановлених законом.

У п. 2.1 Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 21.01.2009 за №48/16064 (в подальшому Методика №639), яка була чинною на час вчинення заявленого правопорушення (01.05.2018р. - 06.11.2018р.), було визначено, що наднормативними викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря вважаються, зокрема, викиди забруднюючих речовин, на які відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами, уключаючи окремі забруднюючі речовини, викиди яких підлягають регулюванню відповідно до законодавства (п.2.1.2).

Положення аналогічного змісту закріплені також у п. 2.1 чинної Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07 травня 2020 року за № 414/34697 (в подальшому Методика №277).

Зважаючи на викладене, факт здійснення стаціонарними джерелами викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря за відсутності дозволу на викиди є порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, про охорону атмосферного повітря і тягне за собою відповідальність у вигляді відшкодування шкоди, завданої таким порушенням. При цьому такі викиди забруднюючих речовин незалежно від їх показників уже вважаються наднормативними та заподіюють шкоду навколишньому середовищу.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди втілено у ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Фактичною підставою для застосування такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. При цьому для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків; причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільна відповідальність не настає. Аналогічна правова позиція стосовно складу цивільного правопорушення викладена у постановах Верховного Суду від 18.04.2018 у справі №904/4933/17, від 25.02.2020 у справі № 908/581/19.

В деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях або бездіяльності (діях або бездіяльності його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Зібраними у справі доказами: актом №450/04 від 14.08.2019р., складеним за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів ТОВ "Зерно-Агротрейд"; протоколом № 004240 від 14.08.2019р. про адміністративне правопорушення, інформаційною довідкою АТ "Хмельницькгаз" щодо розміру спожитого природного газу підтверджується факт скоєння відповідачем правопорушення, зокрема порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища, а саме здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без дозволу спеціально уповноваженого органу виконавчої влади.

При цьому відповідач не надав в матеріали справи належних та допустимих доказів на підтвердження відсутності його вини у несвоєчасному отриманні дозволу та здійсненні наднормативних викидів. Навпаки, відповідач, у якого був відсутній спеціальний дозвіл, самостійно здійснював викиди в атмосферне повітря забруднюючих речовин, усвідомлюючи при цьому факт порушення відповідними діями вимог чинного законодавства.

Зважаючи на викладене, у діях відповідача наявний склад всіх чотирьох умов, необхідних для відшкодування спричиненої державі шкоди внаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря.

Стосовно заявленого до стягнення розміру шкоди суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, розрахунок розміру збитків заподіяних державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря зроблено позивачем відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07 травня 2020 року за № 414/34697.

Згідно з ч. 1 ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

У рішенні від 09.02.1999 № 1-рп/99 (справа про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів) Конституційний Суд України дійшов висновку, що конституційний принцип про зворотну дію в часі законів та інших нормативно-правових актів може поширюватись на закони та інші нормативно-правові акти, які пом`якшують або скасовують відповідальність юридичних осіб, проте надання зворотної дії в часі таким нормативно-правовим актам може бути передбачено шляхом прямої вказівки про це в законі або іншому нормативно-правовому акті (абзац 4 пункту 3 рішення).

Висновки щодо незворотності дії в часі законів та інших нормативно-правових актів неодноразово були викладені у рішеннях Конституційного Суду України від 13.05.1997 № 1-зп, від 05.04.2001 № 3-рп/2001, від 13.03.2012 № 6-рп/2012, відповідно до яких закони та інші нормативно-правові акти поширюють свою дію тільки на ті відносини, які виникли після набуття законами чи іншими нормативно-правовими актами чинності; дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється із втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце; дія закону та іншого нормативно-правового акту не може поширюватися на правовідносини, які виникли і закінчилися до набрання чинності цим законом або іншим нормативно-правовим актом.

Тобто, за загальновизнаним принципом права, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі. Разом з тим господарське законодавство не забороняє застосування нових положень зі зворотною силою у виключних випадках, коли зворотна дія цих актів передбачена в його нормах та якщо темпоральний прояв не суперечить принципу, закріпленому у ст. 58 Конституції України щодо застосування до події, факту того закону (нормативно-правового акта), під час дії якого вони настали або мали місце.

Статтею 5 Цивільного кодексу України визначено, що акти цивільного законодавства регулюють відносини, які виникли з дня набрання ними чинності. Акт цивільного законодавства не має зворотної дії у часі, крім випадків, коли він пом`якшує або скасовує цивільну відповідальність особи. Якщо цивільні відносини виникли раніше і регулювалися актом цивільного законодавства, який втратив чинність, новий акт цивільного законодавства застосовується до прав та обов`язків, що виникли з моменту набрання ним чинності.

Для визначення дії нормативно-правового акта у часі та, відповідно, для з`ясування того, чи поширюється його юридична сила на конкретні правовідносини, необхідно встановити: 1) момент набуття чинності нормативно-правового акта; 2) наявність або відсутність у новоприйнятому нормативно-правовому акті порядку та строків набрання ним чинності в цілому та/або окремих його положень, а також особливості застосування нормативно-правового акта у певний період часу (може, як правило, визначатися у прикінцевих та перехідних положеннях відповідного акта); 3) момент виникнення та закінчення правовідносин, на регулювання яких спрямована дія акта; 4) чи був чинним на момент виникнення та закінчення правовідносин нормативно-правовий акт; 5) чи містить нормативно-правовий акт положення, які скасовують або пом`якшують відповідальність особи.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 16.12.2021 у справі №904/5445/20).

Суд приймає до уваги, що предметом судового розгляду у даній справі є позовні вимоги про стягнення 761452,36 грн. збитків, які завдані внаслідок здійснення відповідачем викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу в період з 01.05.2018р. по 06.11.2018р. Вказане порушення було виявлено працівником Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області під час проведення перевірки 14.08.2019р.

На момент вчинення відповідачем вищевказаного правопорушення та його виявлення Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затверджена наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України 07 травня 2020 року за № 414/34697, ще не набрала законної сили. При цьому норми вказаної Методики не містять будь-яких застережень щодо поширення її дії на відносини, які виникли до набрання нею чинності.

З огляду на викладене суд не приймає до уваги доводи прокурора та позивача з приводу того, що вищевказана Методика застосовується до спірних правовідносин в частині прав та обов`язків, які виникли до її затвердження, але продовжили існування тобто в частині здійснення розрахунку збитків.

Суд зауважує, що під час вчинення відповідачем правопорушення у вигляді здійснення викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу (період з 01.05.2018р. по 06.11.2018р.) була чинною Методика розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 №639 та зареєстрована в Міністерстві юстиції України від 21.01.2009 за № 48/16064.

Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.08.2018р. у справі №826/3820/18, яке залишено без змін постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018р., було визнано протиправним та нечинним повністю наказ Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10 грудня 2008 року № 639 "Про затвердження Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря".

Однак, постановою Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 15.10.2019р. скасовані рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 02.08.2018р. та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.12.2018р. В задоволенні позову про скасування наказу № 639 від 10.12.2008 відмовлено.

В ході розгляду Верховним Судом справи №826/3820/18 суд не встановив порушень законодавства при прийнятті Міністерством охорони навколишнього природного середовища України наказу від 10.12.2008 №639 "Про затвердження Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря". При цьому Верховний Суд зазначив, що визнання протиправним та нечинним вищевказаного наказу призводить до звільнення суб`єктів господарювання від відповідальності у зв`язку із заподіянням державі збитків в сфері охорони навколишнього природного середовища та відсутності відповідних заходів впливу у зв`язку із виявленням таких порушень законодавства. А відтак, наслідком таких дій може слугувати погіршення природного стану атмосферного повітря, відсутність сприятливих умов для життєдіяльності та екологічної безпеки, а також шкідливий вплив атмосферного повітря на здоров`я людей та навколишнє природне середовище.

Судом приймається до уваги, що рішення про державну реєстрацію наказу Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639, яким затверджено Методику, було скасовано наказом Міністерства юстиції України від 11.05.2019 № 1453/5.

Відповідно до п. 16 Порядку скасування рішення про державну реєстрацію нормативно-правових актів, занесених до державного реєстру, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 31.07.2000 №32/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 31 липня 2000 року за № 458/4679, в редакції чинній на момент прийняття наказу Міністерства юстиції України від 11.05.2019 № 1453/5, нормативно-правовий акт, рішення про державну реєстрацію якого скасовано, не є чинним з дня його виключення з державного реєстру, крім випадків визнання нормативно-правових актів нечинними судом.

Наказ Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 10.12.2008 № 639 "Про затвердження Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря" виключено з Державного реєстру нормативно-правових актів міністерств та інших органів виконавчої влади 11.06.2019р.

В свою чергу, позивач та прокурор безпідставно провели розрахунок заявлених до стягнення збитків в сумі 761452,36 грн. на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, затвердженої наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 28.04.2020 № 277 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 07 травня 2020 року за № 414/34697, а також безпідставно визначили фактичний час роботи джерел викидів з врахуванням п. 3.11 вказаної Методики як 24 години на добу.

При цьому хоча пункти та формула для обчислення розміру збитків, вказані у Методиці за №277 та №639 є аналогічними, проте Методика №639 не містить положень щодо визначення фактичного часу роботи джерела викиду як 24 години на добу у разі не надання суб`єктом господарювання інформації на запит (припис). Тобто, відповідно до Методики №639 час роботи джерел в режимі наднормативного викиду в будь-якому випадку підлягав визначенню з урахуванням фактично відпрацьованого часу.

Маса забруднюючої речовини, що викинута в атмосферне повітря наднормативно, є складовою формули розрахунку збитків, які заподіяні державі в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря. А тому неправильний розрахунок позивачем маси викиду забруднюючих речовин має своїм наслідком помилковий розрахунок розміру збитків, заявлених до стягнення у даній справі, що виключає можливість задоволення позовних вимог прокурора у розмірі заявленому до стягнення.

В той же час суд враховує, що норми ст.ст. 41, 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", ст. 33, 34 Закону України "Про охорону атмосферного повітря" закріплюють принцип обов`язкової компенсації заподіяної шкоди внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Як вже зазначалось, на виконання ухвали Господарського суду Хмельницької області від 05.05.2022р. АТ "Хмельницькгаз" надано інформацію щодо розміру спожитого природного газу за період з 01.07.2018р. по 31.10.2018р., за яким витрата природного газу склала 764183,00 куб.м.

Вищенаведеною інформацією спростовуються доводи відповідача щодо відсутності доказів безпосередньої роботи джерел викидів шкідливих речовин в атмосферне повітря.

Згідно з наданою інформацією АТ "Хмельницькгаз", за період з 01.05.2018р. по 01.07.2018р. споживання природного газу ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" не відбувалось, а за період з 01.11.2018р. по 06.11.2018р. включно надати інформацію щодо обсягів споживання природного газу є неможливим.

Відповідно, з огляду на відсутність інформації щодо фактичного споживання природного газу у періоди з 01.05.2018р. по 01.07.2018р. та з 01.11.2018р. по 06.11.2018р., а отже - й відсутність інформації щодо фактичних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря, за вказані періоди суд не вбачає за можливе здійснювати нарахування шкоди, оскільки такий розмір не являється доведеним позивачем та прокурором.

В свою чергу, з огляду на наявні в матеріалах справи докази, суду слід виходити з фактичного розміру спожитого природного газу за період з 01.07.2018р. по 31.10.2018р., за яким витрата природного газу склала 764183,00 куб.м. для розрахунку фактичних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря.

Відповідно до п. 1.14.2. Інструкції про зміст та порядок складання звіту проведення інвентаризації викидів забруднюючих речовин на підприємстві, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища та ядерної безпеки України від 10.02.1995 № 7 та зареєстрованої Міністерством юстиції України 15.03.1995 за № 61/597, інвентаризація викидів - систематизація інформації про розміщення джерел забруднення атмосфери на території, види і кількісний склад забруднюючих речовин, що викидаються у атмосферне повітря.

Згідно з п. 2.5.1 вказаної Інструкції, в розділі "Характеристика джерел викидів забруднюючих речовин" надаються параметри джерел викидів, потужність та інші відомості у відповідності з додатком №2 (таблиця 2.2.). Визначення забруднюючих речовин, їх кількісних та якісних характеристик проводиться на основі прямих вимірювань забруднюючих речовин, проектних даних (або технологічного регламенту) та розрахункових методів.

Показники, передбачені таблицею 2.2 (графи 14, 15-16, 17-18), які виконані прямими вимірами, розрахунковими методами чи взяті з проекту (або з техрегламенту), є обов`язковими. Одержані показники аналізуються і за визначену величину приймається показник, який найбільш відображає викиди від діючого технологічного обладнання при нормальних умовах його експлуатації (п. 2.5.3 Інструкції).

Таким чином, Звіт по інвентаризації викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря містить інформацію про види і кількісний склад забруднюючих речовин, що викидаються у атмосферне повітря джерелами утворення викидів.

Як вже зазначалось, ТОВ "СЕТ-Захід" складено 05.08.2018р. на замовлення відповідача Звіт по Інвентаризації викидів забруднюючих речовин на ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд", у якому містяться розрахунки викидів забруднюючих речовин, в тому числі: розрахунок викидів забруднюючих речовин від сушарки №2 (ДВ-23, 24, 25) (ст. ст. 80-81 тому 1 справи) та розрахунок викидів забруднюючих речовин від сушарки №3 (ДВ-27, 28, 29) (ст. ст. 81-82 тому 1 справи) із зазначенням показників густини сухого газоподібного палива рн, об`ємної нижчої теплоти згоряння газоподібного палива - показник емісії оксидів азоту без урахування заходів скорочення викиду, узагальнений показник емісії кСО, узагальнений показник емісії kCH4.

Відповідно, суд вважає за необхідне брати до уваги наступні показники: 764183,00 куб.м. - (фактичний розмір спожитого природного газу за період з 01.07.2018р. по 31.10.2018р.); густина сухого газоподібного палива рн при нормал. умовах - 0,723 кг/нм3; об`ємна нижча теплота згоряння газоподібного палива Qir - 45,77 МДж/кг; (kNOx) - показник емісії оксидів азоту без урахування заходів скорочення викиду - 85 г/ГДж; узагальнений показник емісії кСО - 250 г/ГДж; узагальнений показник емісії kCH4 - 1 г/ГДж (ст. ст. 80-82 тому 1 справи).

Так, у розрахунках викидів забруднюючих речовин від сушарки №2 та №3 вказано, що валовий викид j-ї забруднювальної речовини Еj т/рік, що надходить у атмосферу з димовими газами енергетичної установки, визначається за формулою №1: Ej = 10-6 * kj * В * Qr, де kj - показник емісії j-ї забруднювальної речовини, г/ГДж; В - витрата палива, т/рік; Qir - нижча робоча теплота згоряння палива, МДж/кг.

Також у розрахунках викидів забруднюючих речовин від сушарки №2 та №3 вказано, що маса використаного газоподібного палива (В) складає: Вv * рн, що відповідно дорівнює 764,183 * 0,723 = 552,504309.

Відповідно, суд, здійснивши перерахунок ЕCH4 встановив, що він складає 0,0252881 (10-6 * 1 * 45,77 * 552,504309 = 0,0252881).

Здійснивши перерахунок ЕNOx, суд встановив, що він складає 2,14949 (10-6 * 85 * 45,77 * 552,504309 = 2,14949039).

Здійснивши перерахунок ЕСО, суд встановив, що він складає 6,322030556 (10-6 * 250 * 45,77 * 552,504309 = 6,322030556).

При цьому, суд вважає вірним здійснювати розрахунок без врахування роботи джерела викидів 24 години на добу, на чому наполягали прокурор та позивач, однак, за формулою З = mі х 1,1П х Aі х Кт х Кзі, де З - розмір збитків, грн; mі - маса i-тої забруднюючої речовини, що викинута в атмосферне повітря наднормативно, т; 1,1П - розмір мінімальної заробітної плати (П) на дату виявлення правопорушення за одну тонну умовної забруднюючої речовини, помноженої на коефіцієнт (1,1), грн/т; Aі - безрозмірний показник відносної небезпечності i-тої забруднюючої речовини; Кт - коефіцієнт, що враховує територіальні соціально-екологічні особливості; Кзі - коефіцієнт, що залежить від рівня забруднення атмосферного повітря населеного пункту i-тою забруднюючою речовиною. Загальний розмір збитків розраховується як сума розмірів збитків за наднормативний викид в атмосферне повітря кожної забруднюючої речовини.

При цьому, безрозмірний показник відносної небезпечності i-тої забруднюючої речовини (A) визначається із співвідношення за формулою: Аі = 1 / ГДКі, де ГДК - середньодобова граничнодопустима концентрація або орієнтовно безпечний рівень впливу (ОБРВ) i-тої забруднюючої речовини, мг/куб.м. Для речовин з ГДК більше одиниці в чисельнику застосовується поправний коефіцієнт 10. Для речовин, за якими відсутня величина середньодобової граничнодопустимої концентрації, при визначенні показника відносної небезпечності береться величина максимальної разової ГДК забруднюючої речовини в атмосферному повітрі. Для речовин, за якими відсутні величини ГДК і ОБРВ, показник відносної небезпечності A приймається рівним 500.

При цьому, суд звертає увагу, що вищезазначені формули також відповідають Методиці №639 та Методиці №277.

Оскільки розмір мінімальної заробітної плати на дату виявлення правопорушення (в 2019 році) становив 4173,00 грн., то показник 1,1П складає 4590,30; показник Aі для ЕСО складає 3,3 (1 / 3,0 * поправний коефіцієнт 10), показник Aі для ЕNOx складає 25 (1 / 0,04), показник Aі для ЕCH4 складає 0,2 (1 / 5), показник Кт - 1, показник Кзі - 1.

Враховуючи показники ЕCH4, ЕNOx, ЕСО, з метою забезпечення відшкодування завданих державі збитків в сфері охорони навколишнього природного середовища, суд вважає за необхідне шляхом застосування розрахункових методів провести власний розрахунок розміру збитків, які заподіяні державі ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" в результаті наднормативних викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів, на які був відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за період з 01.07.2018р. по 31.10.2018р.

Так, розмір збитків, які заподіяні державі ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" в результаті наднормативних викидів ЕСО в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів, на які був відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за період з 01.07.2018р. по 31.10.2018р. складає 95766,06 грн. (6,322030556 * 4590,3 * 0,2 * 1 * 1 = 95766,06).

Розмір збитків, які заподіяні державі ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" в результаті наднормативних викидів ЕNOx в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів, на які був відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за період з 01.07.2018р. по 31.10.2018р. складає 246670,10 грн. (2,14949 * 4590,3 * 25 * 1 * 1 = 23,22).

Розмір збитків, які заподіяні державі ВП "Війтовецький елеватор" ТОВ "Зерно-агротрейд" в результаті наднормативних викидів ЕCH4 в атмосферне повітря від стаціонарних джерел викидів, на які був відсутній дозвіл на викиди забруднюючих речовин в атмосферне повітря стаціонарними джерелами за період з 01.07.2018р. по 31.10.2018р. складає 23,22 грн. (0,0252881 * 4590,3 * 0,2 * 1 * 1 = 23,22).

Будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження здійснення відповідачем викидів забруднюючих речовин в атмосферне повітря в більшому об`ємі, або у інші періоди, ніж встановлено судом, матеріали справи не містять.

В свою чергу, відповідач не довів, що наявність у акті Державної екологічної інспекції у Хмельницькій області №450/04 від 14.08.2019р. розділу "Описова частина", який не передбачено формою акту, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09.08.2017р., якимось чином впливає на допустимість доказу та на встановлені актом обставини. Більше того, вказаний акт відповідачем не оскаржувався, заперечень, пояснень або зауважень щодо встановлених у акті обставин керівником ТОВ "Зерно-Агротрейд" ОСОБА_2. та інженером з екології, ОП, ПБ та сертифікації ТОВ "Зерно-Агротрейд" ВП "Війтовецький елеватор" ОСОБА_1. не зазначалося.

З огляду на приписи ст. 14 ГПК України суд здійснив розрахунок розміру заподіяних відповідачем збитків саме за визначеними позивачем та прокурором джерелами викидів та забруднюючими речовинами.

Та обставина, що позивач та прокурор при здійсненні розрахунку розміру збитків помилково послались на положення Методики №277, яка була затверджена вже після вчинення Відповідачем спірного правопорушення, а також наполягали на застосуванні положень Методики №277, не впливає на кваліфікацію спірних правовідносин, оскільки суд самостійно здійснив перерахунок завданих державі збитків в сфері охорони навколишнього природного середовища.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що згідно з принципом juracuria ("суд знає закони") неправильна юридична кваліфікація сторонами їхніх спірних правовідносин не звільняє суд від обов`язку застосувати для вирішення спору належні нормативні приписи (зокрема, постанова Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2019 у справі №265/6582/16-ц).

Згідно з ч. 1 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Статтею 2 ГПК України унормовано, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 1. ст. 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Частиною 1 ст. 77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Згідно з ч. 1 ст. 86 Господарського процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Обов`язок доказування та подання доказів відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні юридичні факти, які обґрунтовують його вимоги та заперечення.

Це стосується позивача та прокурора, які мали довести наявність усіх тих обставин, якими вони обґрунтовують позов та розмір позовних вимог (завданих збитків), а також відповідача, який мав довести наявність усіх тих обставин, з якими він пов`язує необґрунтованість та недоведеність позову.

Судом також при вирішенні спору взято до уваги, що у справі Трофимчук проти України Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін; Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення (справа Руїс Торіха проти Іспанії).

Інші доводи відповідача, а також позивача й прокурора також не беруться судом до уваги з огляду на їх необґрунтованість.

Таким чином, з огляду на наявні в матеріалах справи докази, загальний розмір збитків, що підлягають стягненню з відповідача, становить: 95766,06 грн. + 246670,10 грн. + 23,22 грн. = 342459,38 грн.

Зважаючи на викладене вище, суд вважає, що обґрунтованими, підтвердженими належними та допустимими доказами та такими, що підлягають задоволенню, є позовні вимоги про стягнення з відповідача збитків у розмірі 342459,38 грн. завданих викидами забруднюючих речовин в атмосферне повітря без спеціального дозволу. У частині позовних вимог про стягнення 418992,98 грн. збитків, заподіяних унаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря, належить відмовити.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати зі сплати судового збору покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Зерно-Агротрейд" (04070, м. Київ, вул. Ярославська, буд. 58, ) на користь держави збитки, заподіяні їй унаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного у сумі 342459,38 грн. (триста сорок дві тисячі чотириста п`ятдесят дев`ять гривень 38 коп.), які зарахувати на рахунок: UA2889999,, , ГУК у Хмел.обл/Війтовецьк.стг/24061600, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.).

Видати наказ.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Зерно-Агротрейд" (04070, м. Київ, вул. Ярославська, буд. 58, ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (, рахунок отримувача UA 0002814, Держказначейська служба України, МФО 820172) 5136,89 грн. (п`ять тисяч сто тридцять шість гривень 89 коп.) судового збору.

Видати наказ.

У частині позовних вимог про стягнення 418992,98 грн. збитків, заподіяних унаслідок порушення законодавства про охорону атмосферного повітря відмовити.

Повний текст рішення складено 13.10.2022р.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч.1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч.1, 2 ст. 256 ГПК України).

Суддя В.В. Димбовський

Віддрук. 5 прим.:

1 - в справу,

2 - Волочиській окружної прокуратурі Хмельницької області (),

3 - Хмельницькій обласній прокуратурі (),

4 - позивачу ( , 29000, м. Хмельницький, вул. вул. Івана Франка, 2/2 ) простим,

5 - відповідачу (04070. м. Київ, вул. Ярославська, буд.58) - рек.