РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

22.09.2022Справа № 910/21329/21

Суддя Господарського суду міста Києва Стасюк С.В., за участю секретаря судового засідання Демидової А.А., розглянувши в порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Приватного підприємства "Полтавське підприємство геофізичних робіт"

до Акціонерного товариства "Укргазвидобування"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Карпатське управління геофізичних робіт"

про визнання незаконними, скасування рішень та зобов`язання виконати дії

Представники учасників справи:

від позивача: Піддубний Д.І.;

від відповідача: Цівінська Н.М.;

від третьої особи: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне підприємство "Полтавське підприємство геофізичних робіт" (надалі по тексту - позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства "Укргазвидобування" (надалі по тексту - відповідач) у якому позивач просить суд:

-визнати тендерну пропозицію ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт" такою, що не відповідає умовам тендерної документації закупівлі за № 21П-149_76530000-7;

-визнати незаконним і скасувати рішення Акціонерного товариства "Укргазвидобування" щодо допущення до аукціону учасника закупівлі ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт" у Протоколі розгляду тендерних пропозицій UA-2021-08-19-008068-а від 22 жовтня 2021 року, і як наслідок прийняття Протоколу № 21П-149 від 11.11.2021 - Рішення Уповноваженої особи Акціонерного товариства "Укргазвидобування" про визначення учасника переможцем 27.11.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.12.2021 позовну заяву залишено без руху.

13.01.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.01.2022 відкрито провадження у справі № 910/21329/21, розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження, залучено до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Приватне акціонерне товариство "Карпатське управління геофізичних робіт", підготовче засідання призначено на 17.02.2022.

03.02.2022 до Господарського суду міста Києва від відповідача надійшов відзив на позовну заяву. У поданому відзиві відповідач зазначає, що заявляючи про протиправний допуск учасника Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт" до аукціону позивач не вказує, які саме його права, визначені законом, було порушено оспорюваним протоколом. Рішення відповідача про допуск Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт" до аукціону стосувалося виключно такого учасника, мало разовий характер та було виконано в момент його прийняття, а тому визнання його недійсним не змінить обсягу прав чи обов`язків позивача. При розгляді пропозиції Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт" на відповідність вимогам тендерної документації, додаткові документи (паспорти, технічні описи та інструкції на техніку) до тендерної документації, не брались до уваги відповідачем, адже наявність вищезазначених документів із перекладом на українську мову не вимагались тендерною пропозицією. Неподання учасником документів, які не вимагались відповідачем в тендерній документації, або подання їх не в повному обсязі не є порушенням умов тендерної документації та не може бути підставою для відхилення тендерної пропозиції учасника. Приватним акціонерним товариством "Карпатське управління геофізичних робіт" надано достатню інформацію щодо уповноважених осіб учасника на підписання документів з дотриманням положень Закону України «Про публічні закупівлі» та вимог тендерної документації.

10.02.2022 до Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшли письмові пояснення по справі. У поданих поясненнях третя особа зазначає, що матеріалами справи не підтверджено порушення права позивача з боку відповідача, а тому можливе задоволення позову у даній справі жодним чином не впливає на права та обов`язки позивача, а також жодним чином не може відновити його права, у випадку визнання недійсним та скасування рішень, оформлених протоколом розгляду тендерних пропозицій та рішення про визначення учасника переможцем. Крім того, між відповідачем та переможцем (третьою особою) укладено договір, який наразі є чинним та позивачем не оскаржується. Обраний позивачем спосіб захисту не є ефективним, адже навіть у випадку задоволення позову не призведе до поновлення прав позивача, а лише викличе нові судові позови, зокрема, щодо чинності укладеного між відповідачем та третьою особою договору. Позовна заява не містить жодних підстав, які вказують на те, що відповідач під час проведення процедури відкритих торгів здійснив порушення умов Закону України «Про публічні закупівлі».

14.02.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшла відповідь на відзив. Позивач зазначає, що він є учасником процедури закупівлі та усі рішення, прийняті відповідачем в межах цієї процедури закупівлі впливають або можуть впливати як на майнові так і немайнові права та охоронювані законом інтереси позивача. Подані третьою особою документи не відповідали умовам Закону України «Про публічні закупівлі» та тендерній документації.

16.02.2022 до Господарського суду міста Києва від позивача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Розгляд справи у судовому засіданні 17.02.2022 відкладено на 17.03.2022.

Судове засідання, призначене на 17.03.2022 не відбулося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.05.2022 розгляд справи у підготовчому засіданні призначено на 23.06.2022.

22.06.2022 до Господарського суду міста Києва від третьої особи надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У судовому засіданні 23.06.2022 закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 04.08.2022.

Судове засідання, призначене на 04.08.2022 не відбулося.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.08.2022 розгляд справи по суті призначено на 18.08.2022.

У судовому засіданні 18.08.2022 суд оголосив про відкладення розгляду справи по суті на 22.09.2022.

У судовому засіданні 22.09.2022 на підставі статті 240 Господарського процесуального кодексу України проголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.

Дослідивши матеріали справи, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи та вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

19.08.2021 Акціонерним товариством "Укргазвидобування" оголошено процедуру закупівлі № 21П-149_76530000-7 «Послуги з проведення внутрішньосвердловинних робіт (Надання послуг з проведення промислово-геофізичних досліджень та перфораційних робіт)».

Свої пропозиції щодо участі закупівлі подали учасники:

- Приватне підприємство "Полтавське підприємство геофізичних робіт";

- Приватне акціонерне товариство "Карпатське управління геофізичних робіт";

- Товариство з обмеженою відповідальністю «Надра Сервіси»;

- Державне геофізичне підприємство "Укргеофізика";

- Товариство з обмеженою відповідальністю «Укрспецгеологія».

Згідно протоколу розгляду тендерних пропозицій UA-2021-08-19-008068-а від 22.10.2021 року, за результатами прекваліфікації допущено до участі у закупівлі:

- Приватне підприємство "Полтавське підприємство геофізичних робіт";

- Приватне акціонерне товариство "Карпатське управління геофізичних робіт";

- Товариство з обмеженою відповідальністю «Надра Сервіси»;

- Державне геофізичне підприємство "Укргеофізика".

Відповідно до протоколу вибору переможця № 21П-149 від 11.11.2021 переможцем торгів визнано Приватне акціонерне товариство "Карпатське управління геофізичних робіт".

29.11.2021 між Акціонерним товариством "Укргазвидобування" та Приватним акціонерним товариством "Карпатське управління геофізичних робіт" укладено Договір про надання послуг № УГВ463/72-21.

Разом з тим, позивач не погоджується з прийнятим відповідачем рішенням щодо допущення тендерної пропозиції третьої особи до участі у закупівлі, вважає, що такими діями відповідач порушив право та законні інтереси позивача та положення Закону України "Про публічні закупівлі".

Оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом, суд дійшов висновку, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначені положеннями Закону України "Про публічні закупівлі".

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.

Статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням. Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах. Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом. Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 20 Закону України "Про публічні закупівлі" відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи. Для проведення відкритих торгів має бути подано не менше двох тендерних пропозицій.

За змістом ч. 1 ст. 22 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель.

Відповідно до ч. 1 ст. 25 Закону України "Про публічні закупівлі" замовник має право зазначити в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі та в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.

У разі якщо замовник вимагає надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції, у тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі повинні бути зазначені умови його надання, зокрема, розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції не повертається учаснику. У такому разі учасник під час подання тендерної пропозиції/пропозиції одночасно надає забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 Закону України "Про публічні закупівлі" тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника процедури закупівлі про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, наявність/відсутність підстав, установлених у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та шляхом завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації.

Статтею 28 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що перед початком електронного аукціону автоматично розкривається інформація про ціни/приведені ціни тендерних пропозицій/пропозицій. Розкриття тендерних пропозицій/пропозицій з інформацією та документами, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним критеріям/умовам, визначеним в оголошенні про проведення спрощеної закупівлі, та вимогам до предмета закупівлі, а також з інформацією та документами, що містять технічний опис предмета закупівлі, здійснюється автоматично електронною системою закупівель одразу після завершення електронного аукціону. Протокол розкриття тендерних пропозицій/пропозицій формується та оприлюднюється електронною системою закупівель автоматично в день розкриття тендерних пропозицій/пропозицій.

Відповідно до ч. 9 ст. 29 Закону України "Про публічні закупівлі" після оцінки тендерних пропозицій/пропозицій замовник розглядає на відповідність вимогам тендерної документації/оголошення про проведення спрощеної закупівлі тендерну пропозицію/пропозицію, яка визначена найбільш економічно вигідною.

З матеріалів справи вбачається, що відповідачем було здійснено перевірку тендерних пропозицій учасників на відповідність вимогам, що встановлені тендерною документацією замовника та було прийнято рішення про допущення Приватного підприємства "Полтавське підприємство геофізичних робіт", Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт", Товариства з обмеженою відповідальністю «Надра Сервіси», Державного геофізичного підприємства "Укргеофізика" до аукціону.

У подальшому, 11.11.2021 відбувся аукціон, де переможцем було обрано Приватне акціонерне товариство "Карпатське управління геофізичних робіт".

Однак позивач не погоджується з прийнятим рішенням відповідача в частині допущення до аукціону Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт"

Позовні вимоги позивача зводяться до того, що відповідачем допущено тендерну пропозицію третьої особи до участі у тендері, що в свою чергу порушило право позивача на рівність умов проведення відбору до тендеру.

Відповідно до ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України і ст. 4 Господарського процесуального кодексу України кожна особа має право на захист, у тому числі судовий, свого цивільного права, а також цивільного інтересу.

Таким чином, у розумінні закону, суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

При цьому, під порушенням слід розуміти такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке, порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Захист, відновлення порушеного або оспорюваного права чи охоронюваного законом інтересу відбувається, в тому числі, шляхом звернення з позовом до суду відповідно до частини першої ст. 16 Цивільного кодексу України.

Вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Тобто, ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.

Порушенням вважається такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилося або зникло як таке; порушення права пов`язано з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

При цьому позивач, тобто особа, яка подала позов, самостійно визначається з порушеним, невизнаним чи оспорюваним правом або охоронюваним законом інтересом, які потребують судового захисту. Обґрунтованість підстав звернення до суду оцінюються судом у кожній конкретній справі за результатами розгляду позову.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам (подібні висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23)).

Велика Палата Верховного Суду звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (пункт 57 постанови від 05.06.2018 у справі № 338/180/17), тому суд повинен відмовляти у задоволенні позовної вимоги, яка не відповідає ефективному способу захисту права чи інтересу (див.mutandis висновки у пунктах 72-76 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц).

Разом з тим, оскаржуване рішення відповідача про допущення тендерної пропозиції третьої особи до аукціону жодним чином не вплинуло на право позивача взяти участь у закупівлі, оскільки його тендерну пропозицію було також допущено до участі в аукціоні на рівні з іншими учасниками.

Обраний позивачем у цій справі спосіб захисту його порушеного права, як учасника аукціону, не є належним та ефективним способом захисту, оскільки не призведе до відновлення його прав у обраний ним спосіб.

Так, позовні вимоги фактично направлені на встановлення певних обставин та надання оцінки доказам, разом з тим, оскарження допуску тендерної пропозиції третьої особи як учасника аукціону до участі закупівлі ніяким чином не може відновити порушене право позивача та вплинути на вже прийняте рішення відповідача про оголошення переможця.

Крім того, за результатами проведення аукціону, 29.11.2021 між Акціонерним товариством "Укргазвидобування" та Приватним акціонерним товариством "Карпатське управління геофізичних робіт" укладено Договір про надання послуг № УГВ463/72-21.

Враховуючи викладене, позовні вимоги про визнання тендерної пропозиції ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт" такою, що не відповідає умовам тендерної документації закупівлі та вимоги про визнання незаконним і скасування рішення Акціонерного товариства "Укргазвидобування" щодо допущення до аукціону учасника закупівлі ПрАТ "Карпатське управління геофізичних робіт" задоволенню не підлягають.

Не підлягають задоволенню і позовні вимоги про визнання незаконним і скасування рішення відповідача про визначення учасника переможцем, які позивач визначив як похідні вимоги від вищевикладених, у задоволенні яких судом відмовлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права (ч. 1 ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Аналіз практики Європейського суду з прав людини щодо застосування статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (див. рішення від 21 січня 1999 року в справі "Гарсія Руїз проти Іспанії", від 22 лютого 2007 року в справі "Красуля проти Росії", від 5 травня 2011 року в справі "Ільяді проти Росії", від 28 жовтня 2010 року в справі "Трофимчук проти України", від 9 грудня 1994 року в справі "Хіро Балані проти Іспанії", від 1 липня 2003 року в справі "Суомінен проти Фінляндії", від 7 червня 2008 року в справі "Мелтекс ЛТД (MELTEX LTD) та Месроп Мовсесян (MESROP MOVSESYAN) проти Вірменії") свідчить, що право на мотивоване (обґрунтоване) судове рішення є частиною загального права людини на справедливий і публічний розгляд справи та поширюється як на цивільний, так і на кримінальний процес.

Вимога п. 1 ст. 6 Конвенції щодо обґрунтовування судових рішень не може розумітись як обов`язок суду детально відповідати на кожен довід заявника. Стаття 6 Конвенції також не встановлює правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є предметом регулювання в першу чергу національного законодавства та оцінки національними судами. Проте Європейський суд з прав людини оцінює ступінь умотивованості рішення національного суду, як правило, з точки зору наявності в ньому достатніх аргументів стосовно прийняття чи відмови в прийнятті саме тих доказів і доводів, які є важливими, тобто такими, що були сформульовані заявником ясно й чітко та могли справді вплинути на результат розгляду справи.

Відповідно до п. 58 рішення ЄСПЛ Справа "Серявін та інші проти України" (Заява № 4909/04) від 10.02.2010 у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п. 29).

При цьому суд наголошує, що усі інші доводи та міркування сторін, окрім зазначених у мотивувальній частині рішення, взяті судом до уваги, однак не спростовують висновків суду та не суперечать дійсним обставинам справи і положенням чинного законодавства.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

За приписами ст. 76, 77, 78, 79 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Підсумовуючи наведене, позовні вимоги Приватного підприємства "Полтавське підприємство геофізичних робіт" задоволенню не підлягають.

Судовий збір за розгляд справи відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладається на позивача.

Керуючись ст. 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.У позові Приватного підприємства "Полтавське підприємство геофізичних робіт" до Акціонерного товариства "Укргазвидобування", за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - Приватного акціонерного товариства "Карпатське управління геофізичних робіт" про визнання незаконними, скасування рішень та зобов`язання виконати дії - відмовити повністю.

2.Витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст складено та підписано 03.10.2022.

Суддя С. В. Стасюк