УХВАЛА

м. Київ

26.09.2022Справа № 914/2805/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., розглянувши заяву Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова про відвід судді від розгляду справи №914/2805/21

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 )
до за участю за участю про1. Релігійної громади Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова (79052, Львівська обл., місто Львів, ВУЛИЦЯ СУБОТІВСЬКА, будинок 15); 2. Львівської обласної державної адміністрації (79008, Львівська обл., місто Львів, ВУЛ.ВИННИЧЕНКА, будинок 18) третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні Відповідача-2 Департаменту з питань культури, національностей та релігій Львівської обласної державної адміністрації третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні Позивача ОСОБА_2 ( АДРЕСА_1 ) визнання протиправними (недійсними) рішення загальних зборів, визнання протиправним та скасування розпорядження в частині
Без виклику представників учасників справи,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі також - "Позивач") звернувся до Господарського суду Львівської області з позовом до Релігійної організації "Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова (надалі також - "відповідач - 1"), Львівської обласної державної адміністрації (надалі також - "відповідач - 2") про визнання протиправними (недійсними) рішення загальних зборів, визнання протиправним та скасування розпорядження в частині.

Позовні вимоги обґрунтовані наявністю підстав для визнання протиправними (недійсними) рішення загальних парафіяльних зборів релігійної громади Української Автокефальної Православної Церкви Святого Духа від 16.08.2020 року, визнання протиправним та скасування розпорядження Львівської обласної державної адміністрації №973/0/5-20 від 28.10.2020 року в частині.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 05.10.2021 року відкрито провадження у справі №914/2805/21, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 04.11.2021 року.

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 04.11.2021 року залучено до участі у справі Третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача - 2 - Департамент з питань культури, національностей та релігій Львівської обласної державної адміністрації, третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні позивача - ОСОБА_2 .

Ухвалою Господарського суду Львівської області від 08.12.2021 року передано справу №914/2805/21 до Господарського суду міста Києва за територіальною підсудністю.

Відповідно до автоматичного розподілу справ Господарського суду міста Києва, справу №914/2805/21 передано до розгляду судді Чинчин О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.01.2022 року справу №914/2805/21 прийнято до провадження суддею Чинчин О.В., підготовче судове засідання призначено на 02.02.2022 року. Крім того, витребувано від Департаменту з питань культури, національностей та релігій Львівської обласної державної адміністрації копії матеріалів реєстраційної справи Релігійної громади Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.01.2022 року клопотання відповідача-1 про проведення судових засідань у режимі відеоконференції у приміщенні суду повернуто заявнику без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.01.2022 року задоволено клопотання Львівської обласної державної адміністрації та Департаменту з питань культури, національностей та релігій Львівської обласної державної адміністрації про проведення судових засідань в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.02.2022 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відкладено підготовче судове засідання на 02.03.2022 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.02.2022 року клопотання відповідача-2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів повернуто заявнику без розгляду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2022 року задоволено клопотання Відповідача-2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.05.2022 року підготовче судове засідання, яке не відбулось 02.03.2022 року у зв`язку із введенням Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 на території України воєнного стану, призначено на 29.06.2022 року.

30.05.2022 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від відповідача-2 надійшло клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2022 року задоволено клопотання Відповідача-2 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

У підготовче судове засідання 29.06.2022 року з`явились представники позивача, відповідача-2 та третьої особи, на стороні відповідача; інші представники не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлялись належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2022 року, яка занесена до протоколу судового засідання, оголошено перерву в підготовчому судовому засіданні до 03.08.2022 року.

18.07.2022 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшла заява про зміну предмета позову.

03.08.2022 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від відповідача-1 надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовче судове засідання 03.08.2022 року з`явились позивач, представники відповідача-2 та третьої особи, на стороні відповідача-2; інші представники не з`явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.08.2022 року, яка занесена до протоколу судового засідання, прийнято до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову; встановлено відповідачам та третім особам строк до п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали для надання письмових пояснень чи заперечень з урахуванням заяви позивача про зміну предмету позову; встановлено позивачу строк до п`яти днів з дня отримання письмових пояснень чи заперечень з урахуванням заяви про зміну предмету позову для надання відповідей на письмові пояснення чи заперечення; задоволено клопотання відповідача-1 про відкладення розгляду справи та відкладено підготовче судове засідання на 24.08.2022 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.08.2022 року клопотання Департаменту з питань культури, національностей та релігій Львівської обласної державної адміністрації про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів задоволено.

У підготовче судове засідання 24.08.2022 року з`явився представник третьої особи-2, представники позивача, відповідачів, третьої особи-1 не з`явились, про дату, час і місце судового засідання повідомлялись належним чином.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.08.2022 року, яка занесена до протоколу судового засідання, закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 22.09.2022 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.09.2022 року, яка занесена до протоколу судового засідання, відмовлено в задоволенні клопотання відповідача-1 про відкладення розгляду справи з вказаних ньому підстав, оголошено перерву в судовому засіданні для надання часу представнику відповідача-1 підготувати заяву про відвід судді.

23.09.2022 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова надійшла заява про відвід судді Чинчин О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.09.2022 року заяву Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова про відвід судді Чинчин О.В. від розгляду справи №914/2805/21 повернуто Заявнику без розгляду.

23.09.2022 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова надійшла заява про відвід судді Чинчин О.В.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.09.2022 заяву Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова про відвід судді Чинчин О.В. від розгляду справи №914/2805/21 передано для визначення судді в порядку, встановленому частиною першою статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.06.2022 року заяву Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова передано на розгляд судді Андреїшиній І.О.

Розглянувши заяву Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова про відвід судді Чинчин О.В. від розгляду справи №914/2805/21, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для її задоволення з огляду на наступне.

Подана заява мотивована тим, що дії судді викликають сумнів в неупередженості та об`єктивності судді Чинчин О.В., оскільки відмова у відкладенні розгляду справи з метою надання можливості ознайомитися з матеріалами справи унеможливлює розуміння предмету та підстав позову, надавати будь-які пояснення по суті спору, що є підставою для його відводу від розгляду справи №914/2805/21.

Вказана заява подана заявником з посиланням на приписи п. 5 ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Підстави відводу судді - це обставини, за наявності яких суддя не може брати участі в розгляді конкретної справи. Ці обставини можуть бути суб`єктивного характеру і стосуватися особистих зв`язків судді з особами, які беруть участь у справі, або його особистої поведінки щодо розгляду справи, чи об`єктивного характеру і стосуватися процесуального статусу судді у справі, яка розглядалася раніше.

Підстави для відводу судді визначені процесуальним законодавством України.

Положеннями статті 35 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Згідно ч. 1 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є, зокрема, верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність (ч. 3 ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Конституції України громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Відповідно до частин 1, 3 ст. 6 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", здійснюючи правосуддя, суди є незалежними від будь-якого незаконного впливу. Суди здійснюють правосуддя на основі Конституції і законів України та на засадах верховенства права. Втручання у здійснення правосуддя, вплив на суд або суддів у будь-який спосіб, неповага до суду чи суддів, збирання, зберігання, використання і поширення інформації усно, письмово або в інший спосіб з метою впливу на безсторонність суду забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17.07.1997 року № 475/97-ВР), закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Незважаючи на те, що безсторонність, зазвичай, означає відсутність упередження чи схильності, її відсутність чи, навпаки, наявність може бути перевірена різними способами відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції. В цьому контексті можна провести розмежування між суб`єктним підходом, що відображає особисті переконання конкретного судді з конкретної справи, і об`єктивним підходом, який визначає, чи були достатні гарантії, щоб виключити будь-який сумнів з цього приводу.

Таким чином, правосуддя повинно не тільки чинитися, повинно бути також видно, що воно чиниться, тому будь-який суддя, щодо якого є обґрунтовані підстави побоюватися браку безсторонності, має отримати відвід. Йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві судді мають викликати в громадськості.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Бочан проти України" (Заява № 7577/02) від 03.05.2007, суд нагадує, що "безсторонність", в сенсі п.1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що при об`єктивному підході до встановлення наявності упередженості суду (суддів) повинно бути визначено окремо від поведінки судді, чи існують очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Коли це стосується органу, який засідає як суд присяжних, то визначається, окремо від персональної поведінки його членів, чи існують явні факти, що ставлять під сумнів неупередженість органу в цілому. Так само й у вирішенні питання щодо існування легітимних причин сумнівів у неупередженості конкретного судді (рішення у справах "Морель проти Франції", пункти 45-50; "Пескадор Валеро проти Іспанії", пункт 23) або органу, що засідає у вигляді суду присяжних (рішення у справі "Лука проти Румунії", пункт 40), позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є наявність обґрунтованості сумніву в неупередженості суду (рішення у справах "Ветштайн проти Швейцарії", пункт 44; "Пабла Кю проти Фінляндії", пункт 30; "Мікалефф проти Мальти", пункт 96).

У рішенні в справі "Білуха проти України" Європейський суд з прав людини з посиланням на його усталену практику вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49).

Стосовно об`єктивного критерію суд вказує на те, що при вирішенні питання, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі "Білуха проти України", пункт 52).

В рішенні у справі "Білуха проти України" (заява № 33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Фактично у поданій заяві заявник надає суб`єктивну оцінку процесуальним діям судді, у тому числі висловлює незгоду із процесуальними рішеннями та процесуальними діями судді у підготовчому засіданні, спрямованими на виконання завдань підготовчого провадження.

У даному випадку суд зазначає, що заперечення заявника з процесуальних питань можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду у даній справі, однак не можуть бути підставою для відводу.

Згідно з ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Дослідивши зміст поданої заяви про відвід судді, судом встановлено, що заявником не надано жодних доказів, які б підтверджували упередженість та необ`єктивність судді Чинчин О.В., безпосередньо та однозначно вказували на її упереджене ставлення до Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова або особисту прихильність до інших учасників справи.

За таких обставин суд дійшов висновку про відмову в задоволенні заяви Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова про відвід судді Чинчин О.В. від розгляду справи №914/2805/21.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. 35, 36, 38, 39, 233, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви Релігійної організації «Релігійна громада Львівської Єпархії Української Православної церкви (Православної Церкви України) парафії Святого Духа у Залізничному районі міста Львова про відвід судді Чинчин О.В. від розгляду справи №914/2805/21 - відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили 26.09.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Андреїшина