УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

м. Київ

05.10.2022Справа № 910/9860/22

Суддя Підченко Ю.О., розглянувши

позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Імпресса"

про розірвання договорів та зобов`язання повернути майно

ВСТАНОВИВ:

Регіональне відділення Фонду державного майна України по м. Києву звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Імпресса" про:

- розірвання договору купівлі-продажу № 889 від 06.12.2002 об`єкту незавершеного будівництва - профілакторію на 200 місць в піонертаборі «Салют», який знаходиться за адресою: м. Київ, 25-й км Харківського шосе, укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по місту Києву (01032, м. Київ, бульвар Тараса Шевченка, буд. 50-Г, ідентифікаційний код юридичної особи: 19030825) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Імпресса»;

- розірвання договору купівлі-продажу№890 від 06.12.2002 року об`єкту незавершеного будівництва - їдальні на 720 місць в піонертаборі «Салют», який знаходиться за адресою: м. Київ, 25-й км Харківського шосе, укладений між Регіональним відділенням Фонду державного майна України по місту Києву (01032, м. Київ, бульвар Тараса Шевченка, буд. 50-Г, ідентифікаційний код юридичної особи: 19030825) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Імпресса»;

- зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Імпресса» повернути на користь держави об`єкт незавершеного будівництва - профілакторію на 200 місць в піонертаборі «Салют», який знаходиться за адресою: м. Київ, 25-й км Харківського шосе шляхом підписання акта приймання-передачі Регіональному відділенню Фонду державного майна України по місту Києву;

- зобов`язання Товариства з обмеженою відповідальністю «Імпресса» повернути на корись держави об`єкт незавершеного будівництва - їдальні на 720 місць в піонертаборі «Салют», який знаходиться за адресою: м. Київ, 25-й км Харківського шосе шляхом підписання акта приймання-передачі Регіональному відділенню Фонду державного майна України по місту Києву.

Позовна заява не може бути прийнята до розгляду та підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Частиною першою статті 164 ГПК України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з частиною другою статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється в розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" з 1 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 2 481,00 грн.

Таким чином, за подання даної позовної заяви (2 вимоги немайнового характеру та 2 майнові вимоги) необхідно сплатити судовий збір у розмірі 10 574, 04 грн (4 962 грн + 5 792,04 грн).

В позовній заяві наявне клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви, у якій заявник посилається на те, що у зв`язку з воєнним станом в першу чергу забезпечуються видатки на оборону України та скорочення кошторису позивача, тому останній позбавлений можливості належним чином виконати вимоги Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або позивачами є: військовослужбовці; батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Судом встановлено, що позивачем не надано доказів в підтвердження наявності умов, з якими закон пов`язує можливість розстрочення та відстрочення судового збору для позивача або звільнення від його сплати.

Окрім того, господарському суду надано лише право, а не покладено обов`язок у будь-якому випадку задовольняти клопотання учасників судового процесу про відстрочення сплати судового збору.

При цьому, оскільки статтею 129 Конституції України як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, отже, в тому числі й органів державної влади. Самі лише обставини, пов`язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не є підставою для відстрочення, розстрочення сплату судового збору та звільнення від такої сплати.

З огляду на вищевикладене та враховуючи рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, суд прийшов до висновку про необґрунтованість зазначеного клопотання, оскільки позивачем не надано будь-яких належних та допустимих доказів в підтвердження наявності передбачених законом умов для позивача за яких можливе відстрочення сплати судового збору, у зв`язку з чим у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору суд відмовляє.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивачем не надано належних доказів сплати судового збору у встановленому розмірі.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам господарського процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись п. 2 ч. 1 ст. 164, ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва -

УХВАЛИВ:

1. Відмовити Регіональному відділенню Фонду державного майна України по м. Києву в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по м. Києву до Товариства з обмеженою відповідальністю "Імпресса" про розірвання договорів та зобов`язання вчинити дії залишити без руху.

3. Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не перевищує десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

4. Роз`яснити позивачу, що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається згідно з п. 5 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

5. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Ю.О. Підченко