ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"27" вересня 2022 р. Справа № 902/824/20

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

Головуючого судді Розізнана І.В.

судді Філіпова Т.Л.

судді Грязнов В.В.

секретар судового засідання Дика А.І.

за участю представників сторін:

від скаржника (особи, яка не брала участі у справі) - не з`явився;

позивача - не з`явився;

відповідача - не з`явився;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022, повний текст складено 01.02.2022, у справі №902/824/20 (суддя Маслій І.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнова Консалтинг"

до Акціонерного товариства "Вінницяобленерго"

про визнання недійсним рішення Наглядової ради, про визнання укладеним договору про обов`язковий викуп належних акціонеру простих іменних акцій в редакції позивача

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20 призначено судово-економічну експертизу, проведення якої доручено Вінницькому відділенню Київського науково-дослідному інституту судових експертиз (вул. Батозька, 1, м. Вінниця, 21007).

На розгляд судової експертизи поставлено наступне питання:

Яка ринкова вартість однієї простої іменної акції номінальною вартістю 10.00 грн за акцію (код ISIN НОМЕР_1 емітент Акціонерне товариство "Вінницяобленерго" () станом на 30.04.2020 року?

Оплату витрат на проведення судової експертизи покладено на позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Юнова Консалтинг", зобов`язавши позивача оплатити вартість експертизи у 5-ти денний термін з дня надходження рахунку з експертної установи.

Попереджено експертів, які безпосередньо проводитимуть судову експертизу, про відповідальність, передбачену статтями 384, 385 КК України за дачу завідомо неправдивого висновку або відмову дати висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Зобов`язано експертів на протязі 5-ти днів з дня складання висновку, направити висновок разом з матеріалами справи №902/824/20 до Господарського суду Вінницької області.

Зобов`язано сторони на першу вимогу експерта (експертів) надати всі наявні документи та матеріали.

Попереджено сторони про те, що відповідно до ч. 3 ст. 42, ст. 135 ГПК України суд, у випадку невиконання учасником справи його обов`язків, застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом, зокрема може постановити ухвалу про стягнення в дохід державного бюджету з відповідної особи штрафу у сумі від одного до десяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Попереджено сторони про те, що невиконання рішення, ухвали, постанови суду, що набрали законної сили, або перешкоджання їх виконанню - карається штрафом від п`ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років відповідно до ст.382 КК України.

Провадження у справі №902/824/20 зупинено на час проведення судової експертизи.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції від 31.01.2022 у справі особа, яка не брала участі у справі ОСОБА_1 , звернулась до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій, з підстав висвітлених в ній, просить суд апеляційної інстанції поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20 та відкрити апеляційне провадження у справі. Ухвалу Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20 скасувати. Стягнути з позивача на її користь судові витрати по справі.

Апелянт зазначає, що є акціонером АТ "Вінницяобленерго", якій належить 1 (одна) шт. простих іменних акцій відповідача.

Скаржник не приймала участь у річних загальних зборах акціонерів АТ "Вінницяобленерго", що відбулися 10.06.2020 та на яких прийнято рішення про виділ нового акціонерного товариства АТ "Вінницягідроенерго". При цьому, при визначенні позиції щодо того чи брати участь у загальних зборах та яким чином голосувати ("За" або "Проти" або "Утримався") стосовно питання "Прийняття рішення про виділ АТ "Вінницягідроенерго", а також чи вимагати в подальшому здійснення обов`язкового викупу Товариством належних скаржнику акцій, остання в першу чергу, керувалась саме відповідним рішенням Наглядової ради Товариства, оформленим протоколом від 05 червня 2020 року №05/06/2020, про затвердження ціни викупу акцій Товариства та проектом договору про викуп Товариством акцій, який, згідно з частиною першою статті 36 Закону України "Про акціонерні товариства", надавався акціонерам для ознайомлення під час підготовки до проведення відповідних загальних зборів акціонерів Товариства.

Таким чином, саме виходячи з ринкової ціни викупу акцій, затвердженої рішенням Наглядової ради Товариства від 05.06.2020, яка на думку скаржника не була достатньо високою для того, щоб претендувати на викуп належних їй акцій Товариством, скаржником було прийнято рішення не брати участь у загальних зборах акціонерів АТ "Вінницяобленерго" 10.06.2020.

У той же час, відповідне рішення про виділ нового акціонерного товариства, згідно зі статтею 68 Закону України "Про акціонерні товариства", стало підставою для вимоги обов`язкового викупу акцій позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнова Консалтинг", оскільки він брав участь у загальних зборах та голосував "Проти" його прийняття.

При цьому зауважує, що позивач вважає, що ринкова вартість акцій АТ "Вінницяобленерго", затверджена рішенням Наглядової ради від 05 червня 2020 року, за якою повинен здійснюватися обов`язковий викуп акцій, є такою, що не відповідає дійсній ринковій вартості, у зв`язку з чим і звернувся з відповідною позовною заявою та клопотанням про призначення експертизи до суду.

На думку апелянта, надання окремих переваг позивачу, зокрема можливості здійснення обов`язкового викупу акцій за ціною вищою ніж визначено Наглядовою радою та на підставі індивідуального договору обов`язкового викупу акцій АТ "Вінницяобленерго" - є порушенням прав та законних інтересів інших акціонерів даного товариства, в тому числі і скаржника.

Листом Північно-західного апеляційного господарського суду №902/824/20/4231/22 від 02.08.2022 витребувано матеріали оскарження ухвали від 31.01.2022 у справі №902/824/20 з Господарського суду Вінницької області.

24.08.2021 матеріали оскарження ухвали від 31.01.2022 у справі №902/824/20 надійшли на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду.

Автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи №902/824/20 у складі: головуючий суддя Розізнана І.В, суддя Грязнов В.В., суддя Василишин А.Р.

Розпорядженням керівника апарату суду №01-05/457 від 29.08.2022, у зв`язку із перебуванням у відпустці судді-члена колегії Василишина А.Р. відповідно до ст. 32 ГПК України, ст. 155 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", пунктів 19, 20 розділу VIII Положення про автоматизовану систему документообігу суду та п. 8.5 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Північно-західному апеляційному господарському суді, призначено повторний автоматизований розподіл справи №902/824/20.

Автоматизованою системою документообігу суду визначено колегію суддів для розгляду справи №902/824/20 у складі: головуючий суддя Розізнана І.В, суддя Грязнов В.В., суддя Філіпова Т.Л.

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 29.08.2022 поновлено ОСОБА_1 строк на апеляційне оскарження ухвали; відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20; розгляд апеляційної скарги призначено на 27.09.2022 року об 15:00 год. у приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду за адресою: 33001 м. Рівне вул. Яворницького, 59 у залі судових засідань №1; зупинено дію ухвали Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20.

Запропоновано учасникам справи у строк до 16.09.2022 надіслати до Північно-західного апеляційного господарського суду відзиви на апеляційну скаргу, в порядку передбаченому ст. 263 ГПК України та докази надсилання копії відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи.

Також роз`яснено сторонам по справі право участі особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції згідно з правилами статті 197 Господарського процесуального кодексу України.

Копію даної ухвали направлено учасникам справи на електронні адреси, відомості про які наявні в матеріалах справи.

16.09.2022 на електронну адресу Північно-західного апеляційного господарського суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Юнова Консалтинг" надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому просить закрити апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі № 902/824/20. Вважає, шо ухвалою Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20 не було вирішено питання про права та обов`язки ОСОБА_1 , як акціонера АТ "Вінницяобленерго" та посилається на аналогічну правову позицію Верховною Суду, викладену у постанові від 21.04.2022 у даній справі №902/824/20 за касаційною скаргою іншого акціонера АТ "Вінницяобленерго" - ТОВ "ФК "Меридіан".

23.09.2022 на адресу Північно-західного апеляційного господарського суду від Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату у зв`язку із введенням воєнного стану на території України та відсутністю можливості у відповідача якісного технічного забезпечення проведення відеоконференції поза межами приміщення суду.

Також 26.09.2022 на електронну адресу Північно-західного апеляційного господарського суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату від ОСОБА_1 в якому остання зазначає, що не отримувала копію ухвали Північно-західного апеляційного господарського суду від 29.08.2022 у справі №902/824/20 про відкриття апеляційного провадження та призначення справи до розгляду. Про наявність вказаної ухвали їй стало відомо лише 26.09.2022 з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Розглянувши подані клопотання, суд апеляційної інстанції зазначає таке.

За приписами ч. 11 ст. 270 ГПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення справи у відповідному судовому засіданні (стаття 202 ГПК України).

Суд бере до уваги, що позиція скаржника викладена в апеляційній скарзі, а явка представників учасників справи та скаржника судом не визнавалася обов`язковою (ухвала суду від 29.08.2022).

Також суд зазначає, що у зв`язку з відсутністю проведення операцій щодо відкриття бюджетних асигнувань, у тому числі для придбання знаків поштової оплати, відправка вихідної поштової кореспонденції у Північно-західному апеляційному господарському суді з 12.07.2022 тимчасово не здійснюється, про що 29.08.2022 складено Акт, який долучено до матеріалів справи (а.с.112 матеріалів оскарження) та у зв`язку з цим копія ухвали від 29.08.2022 у справі №902/824/20 направлена сторонам на електронні адреси, відомості про які наявні в матеріалах справи. Скаржник ОСОБА_1 була повідомлена секретарем судового засідання про відкриття апеляційного провадження за її апеляційною скаргою та призначення справи до розгляду Телефонограмою від 30.08.2022 за наявною в матеріалах справи інформацією про засоби зв`язку, а саме за номером мобільного телефону НОМЕР_2 , який сама ж скаржник вказала в апеляційній скарзі (а.с.113 матеріалів оскарження).

Окрім того, суд звертає увагу, що представник Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" не був позбавлений можливості взяти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду відповідно до ст. 197 ГПК України.

За наведеного, колегія суддів дійшла висновку про відхилення клопотань ОСОБА_1 та представника Акціонерного товариства "Вінницяобленерго" про відкладення розгляду справи.

В судове засідання 27.09.2022 представник позивача також не з`явився.

Відповідно до норм ч. 12 ст. 270 ГПК України неявка у судове засідання сторін, які були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, не перешкоджає розгляду справи, оскільки визначальним є не явка представників, а достатність матеріалів справи для ухвалення рішення у справі

Згідно з ст.ст. 269, 270 ГПК України апеляційна інстанція переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Дослідивши матеріали справи, вивчивши доводи апеляційної скарги стосовно дотримання норм процесуального права судом першої інстанції, колегія суддів Північно-західного апеляційного господарського суду дійшла висновку про наявність підстав для закриття апеляційного провадження у даній справі за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20 на підставі п. 3 ч. 1 статті 264 ГПК України, враховуючи наступне.

За змістом ч. 1 ст. 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону про банкрутство, а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Пунктом 9 ч. 3 ст. 2 ГПК України передбачено, що одним із принципів господарського судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи.

У відповідності до ч. 1 ст. 17 ГПК України, учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Конституційні гарантії захисту прав та інтересів в апеляційній інстанції конкретизовано в главі 1 розділу І, главі 1 розділу ІV ГПК України, де врегульовано порядок і підстави для апеляційного оскарження судових рішень у господарському судочинстві.

Частина перша статті 254 ГПК України визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, і поділяються на дві групи: учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення прийнято щодо їх прав, інтересів та (або) обов`язків.

У розумінні наведених норм процесуального права судове рішення, оскаржуване особою, яка не брала участі у справі, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та (або) обов`язків цієї особи. Таким судовим рішенням безпосередньо зачіпаються права, інтереси та (або) обов`язки такої особи, в тому числі створюються перешкоди для реалізації її суб`єктивного права чи законного інтересу або реального виконання обов`язку стосовно однієї із сторін спору.

При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок; такий правовий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника і які конкретно. Якщо буде встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалися, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, у зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною в постановах Верховного Суду від 17.05.2018 у справі № 904/5618/17, від 21.09.2018 у справі № 909/68/18, від 18.12.2018 у справі № 911/1316/17, від 27.02.2019 у справі № 903/825/18, від 17.10.2019 у справі № 910/21156/16.

Також, особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку статей 17, 254 Господарського процесуального кодексу України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним, що означає, що скаржник в апеляційній скарзі має чітко зазначити, в якій частині оскаржуваного ним судового рішення (в мотивувальній та/або резолютивній) прямо вказано про його права, інтереси та (або) обов`язки, та про які саме.

Такий правовий висновок Верховного Суду вказаний в постанові від 21.09.2020 у справі №910/13119/17.

Звертаючись з апеляційною скаргою в порядку статті 254 ГПК України в обґрунтування наявності у ОСОБА_1 права на апеляційне оскарження ухвали суду, заявник посилається на те, що призначенням судової економічної експертизи вирішено питання про її права та інтереси, як акціонера АТ "Вінницяобленерго", якій належить 1 шт. простих іменних акцій АТ "Вінницяобленерго".

Участь у річних загальних зборах акціонерів АТ "Вінницяобленерго", які відбулися 10.06.2020 та на яких прийнято рішення про виділ нового Акціонерного товариства АТ "Вінницягідроенерго" вона не приймала.

При визначенні позиції щодо того чи брати участь у загальних зборах та яким чином голосувати ("за", "проти", "утримався") щодо питання "Прийняття рішення про виділ АТ "Вінницягідроенерго", а також чи вимагати в подальшому здійснення обов`язкового викупу Товариством належних скаржнику акцій, ОСОБА_1 , в першу чергу, керувалася саме відповідним рішенням Наглядової ради Товариства, оформленим протоколом від 05.06.2020 № 05/06/2020, про затвердження ціни викупу акцій Товариства та проектом договору про викуп Товариством акцій, який, згідно з ч. 1 ст.36 Закону України "Про акціонерні товариства", надавався акціонерам для ознайомлення під час підготовки до проведення відповідних загальних зборів акціонерів Товариства.

Виходячи з ринкової ціни викупу акцій, затвердженої рішенням Наглядової ради Товариства від 05.06.2020, яка на думку скаржника не була достатньо високою для того, щоб претендувати на викуп її акцій Товариством, ОСОБА_1 було прийнято рішення не брати участь у загальних зборах акціонерів АТ "Вінницяобленерго" 10.06.2020.

Вважає, що висновок експерта з питання, поставленого оскаржуваною ухвалою Господарського суду Вінницької області, а саме щодо ринкової вартості однієї простої іменної акції номінальною вартістю 10.00 грн за акцію (код ISIN НОМЕР_1 емітент Акціонерне товариство "Вінницяобленерго" () станом на 30.04.2020 року, жодним чином не дозволить встановити наявність або відсутність умов недійсності рішення Наглядової ради від 05.06.2020 № 05/06/2020, а у разі встановлення за результатами експертизи вищої вартості акцій, ніж стверджена рішенням Наглядової ради від 05.06.2020 № 05/06/2020, це призведе до додаткових витрат АТ "Вінницяобленерго", що, у свою чергу, призведе до зменшення прибутку товариства та, відповідно, й до зменшення розміру дивідендів, право на отримання яких матиме скаржник.

До апеляційної скарги, скаржником долучено копії виписок про стан рахунку в цінних паперах, станом на 10.06.2020 та 27.07.2021 (а. с. 88-89 матеріалів оскарження), відповідно до яких ОСОБА_1 має у власності 1 просту іменну акцію АТ "Вінницяобленерго" загальною номінальною вартістю 10.00 грн.

Суд апеляційної інстанції щодо вищевказаних тверджень скаржника зазначає наступне.

Частиною 1 ст. 1 Закону України "Про акціонерні товариства" визначено порядок створення, діяльності, припинення, виділу акціонерних товариств, їх правовий статус, права та обов`язки акціонерів.

За приписами ст. 2 Закону України "Про акціонерні товариства" у цьому Законі нижченаведені терміни вживаються в такому значенні:

викуп акцій - придбання акціонерним товариством за плату розміщених ним акцій;

корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами;

обов`язковий викуп акцій - обов`язкове придбання за плату та на вимогу акціонера розміщених товариством акцій.

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про акціонерні товариства" акціонерами товариства визнаються фізичні і юридичні особи, а також держава в особі органу, уповноваженого управляти державним майном, або територіальна громада в особі органу, уповноваженого управляти комунальним майном, які є власниками акцій товариства. Акціонерне товариство не може мати єдиним учасником інше підприємницьке товариство, учасником якого є одна особа. Акціонерне товариство не може мати у своєму складі лише акціонерів - юридичних осіб, єдиним учасником яких є одна й та ж особа. Будь-які обов`язки акціонерів, що суперечать закону, не можуть визначатися статутом або іншими документами товариства.

Згідно із ст. 8. Закону України "Про акціонерні товариства" у випадках, визначених цим Законом, ринкова вартість майна у разі його оцінки відповідно до цього Закону, інших актів законодавства або статуту акціонерного товариства визначається на засадах незалежної оцінки, проведеної відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність. Наглядова рада або загальні збори акціонерів, якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом акціонерного товариства (у процесі створення товариства - установчими зборами), затверджує ринкову вартість майна (включно з цінними паперами), визначену відповідно до частин першої і другої цієї статті. Затверджена вартість майна не може відрізнятися більше ніж на 10 відсотків від вартості, визначеної оцінювачем. Якщо затверджена ринкова вартість майна відрізняється від вартості майна, визначеної відповідно до законодавства про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність, наглядова рада або загальні збори акціонерів, якщо утворення наглядової ради не передбачено статутом акціонерного товариства (у процесі створення товариства - установчими зборами), повинна мотивувати своє рішення.

Акція товариства посвідчує корпоративні права акціонера щодо цього акціонерного товариства. Усі акції товариства є іменними. Акції товариств існують виключно в бездокументарній формі (ч. ч. 1, 2 ст. 20 Закону України "Про акціонерні товариства").

За приписами ст. 22 Закону України "Про акціонерні товариства" акціонерне товариство здійснює розміщення або продаж кожної акції, яку воно викупило, за ціною, не нижчою за її ринкову вартість, що затверджується наглядовою радою, крім випадків, зокрема розміщення акцій під час злиття, приєднання, поділу, виділу товариства. Акціонерне товариство не має права розміщувати акції за ціною, нижчою за їх номінальну вартість.

В силу ст. 25 Закону України "Про акціонерні товариства" кожною простою акцією акціонерного товариства її власнику - акціонеру надається однакова сукупність прав, включаючи права на: 1) участь в управлінні акціонерним товариством; 2) отримання дивідендів; 3) отримання у разі ліквідації товариства частини його майна або вартості частини майна товариства; 4) отримання інформації про господарську діяльність акціонерного товариства. Одна проста акція товариства надає акціонеру один голос для вирішення кожного питання на загальних зборах, крім випадків проведення кумулятивного голосування. Акціонери - власники простих акцій товариства можуть мати й інші права, передбачені актами законодавства та статутом акціонерного товариства.

Згідно із ст. 29 Закону України "Про акціонерні товариства" акціонери зобов`язані: дотримуватися статуту, інших внутрішніх документів акціонерного товариства; виконувати рішення загальних зборів, інших органів товариства; виконувати свої зобов`язання перед товариством, у тому числі пов`язані з майновою участю; оплачувати акції у розмірі, в порядку та засобами, що передбачені статутом акціонерного товариства; не розголошувати комерційну таємницю та конфіденційну інформацію про діяльність товариства. Акціонери можуть також мати інші обов`язки, встановлені цим та іншими законами.

Загальні збори є вищим органом акціонерного товариства (ч. 1 ст. 32 Закону України "Про акціонерні товариства").

В силу п. 23 ч. 2 ст. 33 Закону України "Про акціонерні товариства" до виключної компетенції загальних зборів належить, серед іншого, прийняття рішення про виділ та припинення товариства.

Відповідно до ч. 1 ст. 34 Закону України "Про акціонерні товариства" у загальних зборах акціонерного товариства можуть брати участь особи, включені до переліку акціонерів, які мають право на таку участь, або їх представники. На загальних зборах за запрошенням особи, яка скликає загальні збори, також можуть бути присутні представник незалежного аудитора (аудиторської фірми) товариства та посадові особи товариства незалежно від володіння ними акціями цього товариства, представник органу, який відповідно до статуту представляє права та інтереси трудового колективу.

Проект порядку денного загальних зборів та порядок денний загальних зборів акціонерного товариства затверджуються наглядовою радою товариства, а в разі скликання позачергових загальних зборів на вимогу акціонерів у випадках, передбачених частиною шостою статті 47 цього Закону, - акціонерами, які цього вимагають. Акціонер до проведення зборів за запитом має можливість в порядку, визначеному статтею 36 цього Закону, ознайомитися з проектом (проектами) рішення з питань порядку денного (ст. 37 Закону України "Про акціонерні товариства").

Згідно із ст. 42 Закону України "Про акціонерні товариства" одна голосуюча акція надає акціонеру один голос для вирішення кожного з питань, винесених на голосування на загальних зборах акціонерного товариства, крім проведення кумулятивного голосування. Право голосу на загальних зборах акціонерного товариства мають акціонери - власники простих акцій товариства, а у випадках, передбачених статтею 26 цього Закону, - також акціонери - власники привілейованих акцій товариства, які володіють акціями на дату складення переліку акціонерів, які мають право на участь у загальних зборах. Акціонер не може бути позбавлений права голосу, крім випадків, встановлених законом. Рішення загальних зборів акціонерного товариства з питання, винесеного на голосування, приймається простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з цього питання акцій, крім випадків, встановлених цим Законом. Рішення загальних зборів з питань, передбачених пунктами 2-7, 23 частини другої статті 33 цього Закону, приймається більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій. Статутом акціонерного товариства можуть передбачатися інші питання, рішення щодо яких приймаються більш як трьома чвертями голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій, крім питань, визначених абзацом другим частини третьої цієї статті.

За приписами п. 1 ч. 1 ст. 68 Закону України "Про акціонерні товариства" кожний акціонер - власник простих акцій товариства має право вимагати здійснення обов`язкового викупу акціонерним товариством належних йому простих акцій, якщо він зареєструвався для участі у загальних зборах та голосував проти прийняття загальними зборами рішення про злиття, приєднання, поділ, перетворення, виділ, зміну типу товариства.

Згідно із ч. 1, п. 7 ч. 2 ст. 52 Закону України "Про акціонерні товариства" до компетенції наглядової ради належить вирішення питань, передбачених цим Законом, статутом. До виключної компетенції наглядової ради належить затвердження ринкової вартості майна у випадках, передбачених цим Законом.

Відповідно до ст. 69 Закону України "Про акціонерні товариства" ціна викупу акцій не може бути меншою за ринкову вартість, визначену відповідно до статті 8 цього Закону. Ринкова вартість акцій визначається станом на останній робочий день, що передує дню розміщення в установленому порядку повідомлення про проведення загальних зборів, на яких було прийнято рішення, яке стало підставою для вимоги обов`язкового викупу акцій. Ринкова вартість акцій визначається в порядку, встановленому статтею 8 цього Закону.

З аналізу усіх вище викладених положень Закону України "Про акціонерні товариства", можна дійти висновків, що:

- акціонерами товариства є, зокрема, фізичні і юридичні особи, які є власниками акцій товариства та які надають їм голос на загальних зборах, з розрахунком одна голосуюча акція- один голос;

- акціонер, у визначений законом спосіб, має право подати пропозицію щодо порядку денного;

- наглядова рада акціонерного товариства вправі прийняти рішення про визначення ринкової вартості майна такого товариства, а акціонер вправі оскаржити таке рішення, у випадку незгоди з ним;

- загальні збори вправі прийняти рішення про виділ товариства, якщо таке рішення підтримає 3/4 голосуючих акціонерів, а акціонери, в свою чергу, мають право проголосувати проти такого рішення і в такому випадку у них виникає право вимагати здійснення обов`язкового викупу товариством своїх простих акцій за їх ринковою вартістю.

Вказані висновки зроблені судом, виключно на основі норм положень Закону України "Про акціонерні товариства", який визначає порядок створення, діяльності, припинення, виділу акціонерних товариств, їх правовий статус, права та обов`язки акціонерів.

Тобто, такі права акціонерів, як приймання участі у загальних зборах, голосування на них "за" чи "проти" прийняття певного рішення є гарантовані та передбачені законодавством, в тому числі, вказаним законом визначений наслідок голосування проти рішення про злиття, приєднання, поділ, перетворення, виділ, зміну типу товариства, поява в акціонера права вимагати здійснення обов`язкового викупу акціонерним товариством належних йому простих акцій.

Як убачається із протоколу №2/2020 Позачергових загальних зборах акціонерів АТ "Вінницяобленерго" від 10.06.2020 серед іншого, було прийнято рішення про виділ з АТ "Вінницяобленерго" нового акціонерного товариства (питання 8 порядку денного).

Відповідно до цього ж протоколу та не заперечується скаржником та представником АТ "Вінницяобленерго", на вказаних загальних зборах ОСОБА_1 не була присутньою та, відповідно, не приймала участь у таких зборах та не голосувала за прийняті рішення.

Окрім наведеного, суд враховує, що в силу положень ч. 1 ст. 68 Закону України "Про акціонерні товариства", предметом дослідження у цій справі, серед іншого, є встановлення дійсної ринкової вартості майна відповідача для подальшого визначення простої іменної акції АТ "Вінницяобленерго", номінальна вартість якої становить 10 грн, які мають бути викуплені у тих, хто голосував проти рішення про виділ нового акціонерного товариства.

Оскільки, скаржник взагалі не була присутньою на вказаних зборах та не приймала рішення "проти" по питанню про виділ нового акціонерного товариства, то у неї не з`явилося право вимагати здійснення обов`язкового викупу акціонерним товариством належних їй простих акцій, а зміна ринкової вартості акцій, котрі підлягають викупу, жодним чином не впливає на її права, інтереси чи обов`язки.

Суд зазначає, що ОСОБА_1 діючи, як акціонер АТ "Вінницяобленерго", у відповідності до вимог Закону України "Про акціонерні товариства", мала усвідомлювати наслідки прийняття рішення загальними зборами АТ "Вінницяобленерго" про виділ нового акціонерного товариства, наслідки голосування за таке рішення, як "за", так і "проти", подальші наслідки незгоди акціонерів із ціною акцій, котрі підлягають до викупу, наслідком чого може бути звернення до суду та призначення експертизи, для визначення дійсної ринкової вартості акції, яка може відрізнятися від установленої на момент проведення загальних зборів, як в бік збільшення, так і в бік зменшення.

Щодо доводів скаржника, що встановлення нової ринкової вартості може призвести до додаткових витрат АТ "Вінницяобленерго", що, у свою чергу, призведе до зменшення прибутку Товариства та, відповідно, й до зменшення розміру дивідендів, право на отримання яких матиме ОСОБА_1 , не приймаються з тих підстав, що викуп Товариством своїх акцій у акціонерів, у випадку незгоди акціонерів із рішенням загальних зборів про виділ нового товариства є наслідком реалізації акціонером своїх корпоративних прав, а встановлення дійсної ринкової вартості майна та акцій, їх сплата у передбаченому законом розмірі, буде належним, справедливим та законним кінцем припинення корпоративних відносин між акціонерним товариством та його акціонером, внаслідок чого можливе зменшення розміру дивідендів інших акціонерів і скаржник, як акціонер АТ "Вінницяобленерго" має це усвідомлювати.

Посилання скаржника на можливе зменшення розміру дивідендів, фактично є припущеннями, оскільки рішення про виплату дивідендів приймається загальними зборами акціонерним товариством (ст. ст. 30, 33 Закону України "Про акціонерні товариства"), в свою чергу акціонерне товариство може прийняти рішення про невиплату дивідендів, а у випадку збільшення вартості акцій, відбудеться і збільшення вартості цінних паперів (майна), які належать скаржнику, відповідно інтереси останньої не можна вважати такими, що будуть порушені.

Окрім того, суд бере до уваги, що рішення є таким, що прийнято про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині цього рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Наведене узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, викладеною в постановах від 19.06.2018 у справі №910/18705/17, від 11.07.2018 у справі №911/2635/17, від 03.06.2019 у справі №910/6767/17, від 25.10.2019 у справі №910/16430/14 та від 05.05.2020 у справі №910/9254/18.

Однак, як убачається із ухвали Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20, ні в мотивувальній, ні в резолютивній частинах ухвали не вказано ні про ОСОБА_1 , як акціонера, ні про права, обов`язки чи інтереси такої особи.

Також, суд звертає увагу, що судовим рішенням має бути конкретно вирішено питання про права, інтереси та (або) обов`язки, а в цьому випадку скаржник зазначає про такі порушення, які є гіпотетичними та базуються на прогнозах його можливих дій, а саме, що у випадку якщо на момент проведення загальних зборів була б інша ціна акцій, то скаржник вчинив би інші дії, ніж вчиненні ним, у обставинах, які фактично склалися.

Аналогічні висновки наведені у постанові Верховного Суду від 21.04.2022 у даній справі №902/824/20 за касаційною скаргою іншого акціонера АТ "Вінницяобленерго" - ТОВ "ФК "Меридіан".

З урахуванням всього вище наведеного, апеляційний господарський суд дійшов висновку, що ухвалою Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20 не було вирішено питання про права та обов`язки ОСОБА_1 , як акціонера АТ "Вінницяобленерго".

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження, якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги обставини даної справи та правову практику Верховного Суду, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку про те, що апеляційне провадження має бути закрито на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України.

Відтак, доводи скаржника по суті оскарження ухвали Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20 апеляційним господарським судом не розглядаються.

На підставі ст. 129 ГПК України судовий збір за розгляд апеляційної скарги покладається на апелянта.

Керуючись ст.ст. 129, 234-235, 264, 271, 287-289 Господарського процесуального кодексу України, Північно-західний апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

1. Закрити апеляційне провадження у справі №902/824/20 за апеляційною скаргою особи, яка не брала участі у справі ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022.

2. Матеріали оскарження ухвали Господарського суду Вінницької області від 31.01.2022 у справі №902/824/20 повернути Господарському суду Вінницької області.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в касаційному порядку та строки визначені ст.ст. 287-291 ГПК України.

Повний текст ухвали складений 29.09.2022 р.

Головуючий суддя Розізнана І.В.

Суддя Філіпова Т.Л.

Суддя Грязнов В.В.