ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

"28" вересня 2022 р.м. Одеса Справа № 916/2912/21

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Д.О.,

секретар судового засідання Овчар А.С.

при розгляді справи за позовом: Фермерського господарства "Тетенко В.М." (пл. 1 Травня, 1, м. Березівка, Березівський район, Одеська обл., 67300)

до відповідачів: 1) Товариства з обмеженою відповідальністю "Раліївка" (вул. Благовіщенська, 62, с. Новопетрівка, Миколаївський район, Одеська обл., 67030) 2) Березівської міської ради Одеської області (площа Генерала Плієва, 9, м. Березівка, Березівський район, Одеська обл., 67300) 3) Товариства з обмеженою відповідальністю "РОЗКВІТНЕ-АГРО" (вул. Центральна, буд. 2Б, с. Розквіт, Березівський р-н, Одеська обл., 67324)

про визнання недійсними та незаконними рішень, визнання недійсним договору оренди землі, визнання права постійного користування земельною ділянкою,

за участю представників учасників справи:

від позивача: не з`явився;

від відповідача-1: не з`явився;

від відповідача-2: не з`явився;

від відповідача-3: Якименко О.В.

УСТАНОВИВ:

Фермерське господарство "Тетенко В.М." звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Раліївка", Березівської міської ради Одеської області та Товариства з обмеженою відповідальністю "РОЗКВІТНЕ-АГРО", з урахуванням заяви про зміну предмету позову, в якій просить суд:

- визнати незаконним та скасувати рішення одинадцятої сесії Березівської міської ради VII скликання від 17.12.2018 443-VII/1 "Про зарахування ділянок сільськогосподарського призначення до земель запасу комунальної власності Березівської міської об`єднаної територіальної громади в особі Березівської міської ради, у зв`язку з "автоматичним" (смерть користувача) припиненням права постійного користування земельними ділянками, які раніше знаходились у постійному користуванні громадянина ОСОБА_1 ";

- визнати незаконним та скасувати рішення Березівської міської ради від 07.06.2019 568-VII/1 "Про виставлення земельних ділянок сільськогосподарського призначення комунальної власності на земельних торгах (у формі аукціону) та передачі їх у користування на умовах оренди на території Березівського району Одеської області", щодо земельних ділянок, визначеної кадастровим номером :01:002:0379, площею 15,6895 га, кадастровим номером :01:002:0372, площею 37,6364 га, кадастровим номером :01:002:0391, площею 5,6336 га;

- визнати недійсним договір оренди землі №501 від 19.08.2019 укладений між Березівською міською радою та ТОВ "Раліївка";

- визнати недійсним договір оренди землі №500 від 19.08.2019 укладений між Березівською міською радою та ТОВ "РОЗКВІТНЕ-АГРО";

- визнати недійсним договір оренди землі №499 від 19.08.2019 укладений між Березівською міською радою та ТОВ "РОЗКВІТНЕ-АГРО";

- визнати право постійного користування земельними ділянками, визначеними кадастровими номерами кадастровим номером :01:002:0379, площею 15,6895 га, кадастровим номером :01:002:0372, площею 37,6364 га, кадастровим номером :01:002:0391, площею 5,6336 га, за Фермерським господарством "Тетенко В.М.".

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 13.10.2021 позовну заяву Фермерського господарства "Тетенко В.М." було прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі №916/2912/21; ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження з викликом учасників справи та призначено у справі підготовче засідання.

У судовому засіданні 10 лютого 2022 судом протокольною ухвалою було продовжено строк підготовчого провадження 30 днів, закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 28 лютого 2022 о 14:00. Розгляд справи у судовому засіданні 28 лютого 2022 о 14:00 не відбувся, у зв`язку з запровадженням з 24.02.2022 в Україні воєнного стану, а також з урахуванням рішення зборів суддів Господарського суду Одеської області від 24 лютого 2022 року, оформленого протоколом №916-1/2022, яким, зокрема, з метою забезпечення безпеки працівників та відвідувачів суду рекомендовано суддям з 24 лютого 2022 року, як тимчасовий захід, зняти з розгляду призначені справи.

Враховуючи, що рішенням зборів суддів Господарського суду Одеської області від 14 березня 2022 року, оформленого протоколом №916-2/2022, рекомендовано суддям Господарського суду Одеської області з 14.03.2022 продовжити розгляд справ, раніше знятих з розгляду, ухвалою суду від 24.03.2022 судом було призначено судове засідання у цій справі на "28" квітня 2022 о 14:15.

28 квітня 2022 судом у судовому засіданні було проголошено протокольну ухвалу про перерву у судовому засіданні до 30 травня 2022 об 11:30; 30.05.2022 - до 27 червня 2022 об 11:15; 27.06.2022 - до 15 липня 2022 о 14:00; 15.07.2022 - до 10 серпня 2022 о 16:00.

У судовому засіданні, яке відбулось 10.08.2022, судом досліджувались обставини проведення реєстраційних дій щодо позивача в ЄДР з урахуванням підстав та заперечень проти позову, зокрема щодо проведення позивачем позачергових загальних зборів членів позивача та прийнятих на них рішень від 28.08.2018, оформлених протоколом № 3005/18, зокрема, щодо участі у них та голосуванні від імені померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 та інших осіб єдиного представника на цих зборах ОСОБА_2 , в тому числі у питаннях вступу до СФГ, розподілу часток, в тому числі на користь голосуючого від імені інших осіб ОСОБА_2 та призначення його ж на посаду голови СФГ.

Оскільки представник позивача не був готовий надати в повному обсязі відповіді на всі поставлені судом питання, а також для надання часу відповідачам підготуватись з окреслених питань, суд оголосив протокольну перерву у судовому засіданні до 08 вересня 2022 о 15:00, про що представника позивача було повідомлено під розписку (а.с.58, т.3).

Судове засідання 08 вересня 2022 о 15:00 не відбулось, у зв`язку з перебуванням судді Бездолі Д.О. на лікарняному з 08.09.2022 по 12.09.2022 включно.

Між цим, 08.09.2022 від представника позивача на електронну адресу суду надійшло клопотання (а.с.67, т.3), в якому він просив суд здійснити розгляд справи у судовому засіданні 08.09.2022 без його участі, при цьому жодних пояснень та доказів щодо обставин проведення зборів СФГ 28.08.2019 та голосування на них позивач суду не подав.

Ухвалою суду від 13.09.2022 судом було призначено судове засідання у цій справі на 28 вересня 2022 о 16:30, в яке викликано учасників справи.

Вищевказана ухвала суду 13.09.2022 була направлена на офіційну електронну адресу представника позивача - , з якої останнім неодноразово направлялись на електронну адресу суду письмові пояснення та докази, підписані електронним підписом представника - Боярським Віталієм Сергійовичем. Крім цього, як вбачається з матеріалів справи, Боярський Віталій Сергійович є користувачем системи «Електронний суд», за допомогою якої останнім було подано, зокрема, клопотання від 08.09.2022, зареєстроване судом за вх. ГССО № 18912/22 (а.с.67, т.3). Обставина щодо направлення судом / отримання представником позивача ухвали суду від 13.09.2022 підтверджується наявними у справі роздруківками з електронної пошти (а.с.73, 75-76, т.3).

Так, згідно з статтею 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суд здійснює правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною першою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ст. 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і в той же час учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою. Крім цього, учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази, а також надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні.

При цьому п. 2 ч. 2 ст. 42 ГПК України визначено обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи.

Згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Відповідно до ч.ч.1-3 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень.

Частиною 3 статті 216 ГПК України передбачено, що про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Згідно з ч.5 ст. 242 ГПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності в особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення, якщо така адреса відсутня.

Згідно з п.2 ч.6 ст.242 ГПК України днем вручення судового рішення є: 1) день вручення судового рішення під розписку; 2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи; 3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення; 4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; 5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Частиною 7 статті 6 ГПК України передбачено, що особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Відповідно до підп. 5.8. п.5 Розділу І Положення «Про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи» (далі - Положення), затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.

Згідно з п.111 Положення до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС процесуальні та інші документи можуть подаватися до суду в електронній формі з використанням офіційної електронної адреси або адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. До початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС суд надсилає документи у справах або на офіційну електронну адресу або адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом. У разі надсилання судом документів на адресу електронної пошти, з якої надійшли до суду документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом, ризики технічної неможливості доставки документа суду на відповідну адресу учасника судового процесу несе учасник судового процесу.

В рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Відповідно до ч. 4 ст. 202 ГПК України у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст.226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

При цьому поважними, з урахуванням конкретних обставин справи, вважаються причини, які за об`єктивних, тобто не залежних від позивача, обставин унеможливлювали або істотно утруднювали вчинення ним відповідних процесуальних дій; при цьому береться до уваги й те, чи вживав позивач заходів до усунення цих обставин або послаблення їх негативного впливу на виконання позивачем процесуальних обов`язків, покладених на нього судом. Відповідні докази подаються позивачем і оцінюються господарським судом за загальними правилами Господарського процесуального кодексу України.

У постанові від 05.06.2020 по справі №910/16978/19 Верховний Суд у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду дійшов висновку, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності. Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи. Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зауважила, що в даному випадку у разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами ст.ст. 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності. Між цим у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог ст.ст. 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання. При цьому ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду.

Висновки щодо застосування пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України, викладені в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19, також неодноразово були враховані Верховним Судом у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, зокрема, у постанові від 03.02.2022 у справі №910/9271/21.

Так, представник позивача, будучи належним чином та завчасно повідомленим про розгляд справи: не з`явився у судове засідання 28.09.2022 за викликом суду; не повідомив суду обставин поважності причин нез`явлення у засідання суду; не подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності у судовому засіданні 28.09.2022, при цьому представник позивача був обізнаний, що його явка у засідання суду є обов`язковою, зважаючи на необхідність з`ясування питань, які виникли в процесі розгляду справи.

За цих обставин, суд вважає, що Фермерське господарство «Тетенко В.М.», як особа, яка звернулась до суду за захистом своїх прав та інтересів, не сприяло вирішенню спору, а тому, з урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку про наявність достатніх підстав, передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову позивача у цій справі без розгляду.

Також суд відзначає, що у цій справі представник позивача звернувся до суду із клопотанням (від 08.09.2022 вх. ГСОО № 18913/22) про розгляд справи без його участі лише у засіданні суду 08.09.2022, в цей же час, останнім не було подано суду аналогічного клопотання щодо засідання, призначеного судом на 28.09.2022, а також не було повідомлено суду про поважність причин неявки у це засідання.

З цього приводу суд звертається до висновків об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладених у постанові від 13.09.2019 у справі №916/3616/15, згідно з якими: «положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не пов`язують можливості залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності».

Водночас суд вважає необхідним у цій ухвалі додатково навести обставини, наявність яких свідчить про відсутність у суду можливості вирішити спір у справі по суті за відсутності представника позивача.

Так, звертаючись до суду з позовом до відповідачів, позивач посилався на те, що прийняте відповідачем-2 рішення про припинення права постійного користування земельними ділянками з кадастровими номерами: 0:01:002:0372; :01:002:0379; :01:002:0391, у зв`язку зі смертю фізичної особи ОСОБА_1 , є незаконним, оскільки зазначені земельні ділянки у постійне користування надавалися не громадянину, а спеціальному суб`єкту - голові створюваного селянського (фермерського) господарства, при цьому Фермерське господарство "Тетенко В.М.", як юридична особа, не є припиненим. За цих обставин позивач вважає, що оскільки право постійного користування було припинено за відсутності на те правових підстав, відповідно розпорядження в подальшому цією земельною ділянкою є протиправним, а отже існують підстави для задоволення позову.

Одним із доводів відповідача, з яких він заперечує проти позовних вимог, є те, що станом на час смерті ОСОБА_1 останній був єдиним учасником ФГ «Тетенко В.М.», а земельна ділянка СФГ не передавалась.

Під час підготовки справи до розгляду судом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань (а.с.36-52, т.3) було зроблено витяг щодо позивача та в засіданні 10.08.2022 було з`ясовано, зокрема, що:

- Фермерське господарство «Тетенко В.М.» було зареєстровано в Реєстрі 14.03.2002;

- станом на 31.05.2018, в Реєстрі були відомості, що єдиними засновником та керівником Фермерського господарства «Тетенко В.М.» був ОСОБА_1 ;

- ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 помер, про що свідчить наявне у справі свідоцтво про смерть від 01.06.2018 серії НОМЕР_1 (а.с.69, т.1);

- 28.08.2018, тобто через три місяці після смерті ОСОБА_1 , відбулись позачергові загальні збори членів ФГ «Тетенко В.М.» (а.с.37-41, т.3), які оформлені протоколом №3005/18. На вказаних зборах були присутні члени господарства - ОСОБА_1 , від імені якого діяв представник ОСОБА_2 на підставі довіреності від 28.08.2017, посвідченої Сегенченко І.М., приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу, який володіє 100% голосів у загальних зборах учасників господарства. На вказані збори були запрошені - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 . Від всіх запрошених діяв також ОСОБА_2 на підставі відповідних довіреностей. На порядок денний були поставлені такі питання: 1) про вступ до господарства; 2) про встановлення розміру складеного капіталу та розділ часток членів господарства; 3) про зміну найменування (повного і скороченого) господарства; 4) про внесення змін до видів економічної діяльності господарства; 5) про звільнення та призначення голови господарства; 6) про виключення запису про ОСОБА_1 як підписанта; про затвердження статуту господарства у новій редакції.

По першому питанню зборів було прийнято рішення про вхід до господарства наступних членів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_2 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

По другому питанню порядку денного зборів встановлено, що розмір складеного капіталу господарства становить 10000,00 грн, який формується із вартості вкладів членів, а саме: ОСОБА_1 передає господарству шляхом внесення до складеного капіталу усі належні йому майнові (речові) права на земельну ділянку, площею 61,94 га, розташовану на території Вікторівської сільської ради, що належить йому на підставі державного акту на право постійного користування землею для ведення селянського (фермерського) господарства, серії ІІ-ОД № 019776 від 14.06.2000, виданого на підставі рішення Березівської районної Ради народних депутатів Березівського району Одеської області від 28.12.1999 № 99-ХХІІІ і набуває право власності на частку у складеному капіталі господарства (корпоративні права) у розмірі 10% від загального розміру складеного капіталу господарства, що у грошовому вираженні становить 1000,00 грн. ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шляхом внесення грошових коштів у розмірі 500,00 грн набувають кожний права власності на частку у статутному капіталі господарства по 5 % від загального розміру складеного капіталу господарства. ОСОБА_2 шляхом внесення грошових коштів у розмірі 6500,00 грн набуває права власності на частку у складеному капіталі господарства (корпоративні права) у розмірі 65 % від загального розміру складеного капіталу господарства.

По третьому питанню порядку денного зборів було прийнято рішення про зміну найменування господарства з Селянського (фермерського) господарства «Тетенко В.М.» на Фермерське господарство «Тетенко В.М.».

По четвертому питанню порядку денного зборів було прийнято рішення про включення додаткових видів економічної діяльності господарства.

По п`ятому питанню порядку денного зборів було прийнято рішення про: звільнення ОСОБА_1 з посади голови господарства за заявою від 30.04.2018 за особистою ініціативою; призначити головою господарства ОСОБА_2 з 28.08.2018.

По шостому питанню порядку денного зборів було прийнято рішення про виключення з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запису про ОСОБА_1 .

По сьомому питанню порядку денного зборів було прийнято рішення про затвердження Статуту господарства у новій редакції.

- з 28.08.2018 ОСОБА_2 зареєстрований в Реєстрі як керівник ФГ «Тетенко В.М.» та до реєстру внесені відомості щодо засновників господарства з такими частками: ОСОБА_1 10 %; ОСОБА_3 - 5 %; ОСОБА_4 - 5 %; ОСОБА_5 - 5 %; ОСОБА_2 - 65 %; ОСОБА_6 - 5 % та ОСОБА_7 - 5 %.

Так, згідно з ч.3 ст. 238 ЦК України представник не може вчиняти правочин від імені особи, яку він представляє, у своїх інтересах або в інтересах іншої особи, представником якої він одночасно є, за винятком комерційного представництва, а також щодо інших осіб, встановлених законом. Частиною 1 статті 243 ЦК України передбачено, що комерційним представником є особа, яка постійно та самостійно виступає представником підприємців при укладенні ними договорів у сфері підприємницької діяльності.

Згідно з ч. 1 ст. 248 ЦК України представництво за довіреністю припиняється у разі, зокрема, смерті особи, яка видала довіреність, оголошення її померлою, визнання її недієздатною або безвісно відсутньою, обмеження її цивільної дієздатності. У разі смерті особи, яка видала довіреність, представник зберігає своє повноваження за довіреністю для ведення невідкладних справ або таких дій, невиконання яких може призвести до виникнення збитків.

Статтею 23 Закону України «Про фермерське господарство» визначено, що спадкування фермерського господарства (цілісного майнового комплексу або його частини) здійснюється відповідно до закону. Якщо фермерське господарство успадковується двома або більше спадкоємцями, то земельна ділянка поділу не підлягає, якщо в результаті її поділу утвориться хоча б одна земельна ділянка менше мінімального розміру, встановленого для даного регіону. Науково обґрунтовані регіональні мінімальні розміри земельних ділянок (1908-2003-п) визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної аграрної політики, та Українською академією аграрних наук і затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 61 Закону України «Про нотаріат» (в редакції, станом на 28.08.2018) якщо у складі спадщини є корпоративні права для управління ними, нотаріус, а в населених пунктах, де немає нотаріуса, - посадова особа органу місцевого самоврядування призначає управителя спадщини з числа спадкоємців або виконавців заповіту, а в разі їх відсутності - укладає договір на управління спадщиною з іншою особою.

Так, приймаючи до уваги виявлені обставини під час розгляду справи та з урахуванням вищевказаних норм законодавства у суду виникли питання, зокрема, щодо повноважності представника ОСОБА_2 відносно позивача та обставин передачі земельної ділянки як вкладу, з огляду на обставини проведення та голосування на зборах позивача від 28.08.2018.

З метою надання можливості представникам сторін підготуватись належним чином до розгляду справи та для з`ясування всіх обставин справи у судовому засіданні було оголошено перерву. Водночас, після перерви представник позивача у засідання суду не з`явився, а також не надав суду пояснень та доказів щодо виниклих питань. Отже, за позицією суду, неявка позивача у засідання перешкоджає суду з`ясувати, зокрема, такі питання:

- в чому полягала невідкладність у діях ОСОБА_2 щодо вчинення повноважень за довіреністю від імені померлого ОСОБА_1 на позачергових загальних зборах позивача від 28.08.2018 (ст. 248 ЦК України);

- чи увійшли майнові права ОСОБА_1 , як члена ФГ «Тетенко В.М.», до спадщини останнього та які частки цього майна були/не були успадковані спадкоємцями;

- хто є спадкоємцями померлого ОСОБА_1 та чи було їм відомо про проведення 28.08.2018 позачергових загальних зборів позивача з таким порядком денним;

- чи відповідають дії представника ОСОБА_2 , який представляв інтереси всіх членів господарства за довіреностями на зборах 28.08.2018, вимогам ч.3 ст. 238 ЦК України, зокрема щодо призначення себе ж головою позивача;

- чи був призначений управитель спадкового майна відповідно до ч. 3 ст. 61 Закону України «Про нотаріат» тощо.

Отже, неявка позивача в засідання суду перешкоджає вирішенню спору, а тому суд, з урахуванням вищевикладених обставин, вважає, що позов позивача слід залишити без розгляду.

Керуючись п. 4 ч.1 ст.226, ст.234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов Фермерського господарства "Тетенко В.М." у справі №916/2912/21 - залишити без розгляду.

2. Судовий збір за подання позову покласти на позивача.

Повну ухвалу складено 03.10.2022.

Ухвала набрала законної сили 28.09.2022 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Південно-західного апеляційного господарського суду у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Суддя Д.О. Бездоля