ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

26.09.2022 м.Дніпро Справа № 904/5282/18

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Іванова О.Г. (доповідач)

суддів: Дарміна М.О., Антоніка С.Г.

без проведення судового засідання та виклику сторін

розглянувши заяву представника ОСОБА_1 адвоката Мисіва Андрія Андрійовича про відвід головуючого судді (доповідача) Іванова О.Г., в апеляційному провадженні по розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 16.08.2022 (колегія суддів у складі: головуючого судді Євстигнеєвої Н.М., суддів Ярошенко В.І., Ліпинського О.В., м. Дніпро, повний текст якої підписаний 18.08.2022) у справі №904/5282/18

за позовом Акціонерного товариства Комерційний банк "Приватбанк", м. Київ

до відповідача-1: Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім "Деметра-Плюс", смт. Васильківка Дніпропетровської області

відповідача-2: ОСОБА_1 , м. Київ

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача-2: ОСОБА_2 , м. Горлівка Донецької області

про стягнення 13 541 800,44 грн.

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.08.2022 прийнято заявлену ОСОБА_1 відмову від заяви про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.09.2019 у справі № 904/5282/18 за нововиявленими обставинами.

Закрито провадження у справі № 904/5282/18 за заявою ОСОБА_1 про перегляд рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 30.09.2019 у справі № 904/5282/18 за нововиявленими обставинами.

Стягнуто з ОСОБА_1 в дохід Державного бюджету України (отримував коштів - ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, , банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача: UA0026001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір в розмірі 152 345,25 грн.

Не погодившись із зазначеною ухвалою суду в частині розподілу судових витрат, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернувся ОСОБА_1 , в якій, з посиланням на порушення при її постановленні норм матеріального і процесуального права, вихід суду за межі предмету заяви, просить її в частині стягнення з відповідача-2 - ОСОБА_1 , судового збору скасувати та в цій частині ухвалити нове рішення, яким звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору; в іншій частині ухвалу суду від 16.08.2022 просить залишити без змін.

Одночасно із заявою подано клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Крім того, у скарзі апелянтом зазначено про можливість часткового виконання вимог п.3 ч.3 ст.258 ГПК України щодо надіслання скарги учасникам провадження. Зокрема, апелянтом в якості доказів направлення скарги позивачу та відповідачу-1 по справі надано відповідні докази - описи вкладення у цінні листи та поштові накладні.

При цьому, оскільки місцезнаходженням третьої особи у справі - ОСОБА_2 , є місто Горлівка Донецької області, а Горлівська міська територіальна громада Горлівського району Донецької області включена до Переліку територіальних громад, що розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають в тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні) станом на 23 липня 2022 року, затвердженому Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 25 квітня 2022 року N 75 (у редакції наказу Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 23 липня 2022 року N 169), апелянтом зазначено про неможливість здійснити поштове відправлення до вказаного адресата.

Крім того, матеріали справи не містять інших засобів зв`язку із цим учасником провадження (електронної пошти, телефонів, тощо), що унеможливлює виконання апелянтом вимог п.3 ч.3 ст.258 ГПК України.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 05.09.2022 для розгляду справи визначена колегія суддів у складі: головуючого судді - Іванова О.Г. (доповідач), судді - Антонік С.Г., Дармін М.О.

З огляду на відсутність в суді апеляційної інстанції матеріалів справи на час надходження скарги, ухвалою суду від 12.09.2022 здійснено запит матеріалів справи №904/5282/18 із Господарського суду Дніпропетровської області та відкладено вирішення питання про рух апеляційної скарги до надходження матеріалів справи до суду апеляційної інстанції.

16.09.2022 матеріали справи №904/5282/18 надійшли до суду апеляційної інстанції.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.09.2022 (головуючий, доповідач Іванов О.Г.) відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору; апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 16.08.2022 у справі №904/5282/18 залишено без руху; апелянту наданий строк на усунення вказаних недоліків апеляційної скарги.

Крім того, з урахуванням рекомендацій Ради суддів, викладених у рішенні Ради суддів України від 05.08.2022 №26, щодо підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення судочинства в умовах скрутного фінансового забезпечення судів, з огляду на відсутність у комп`ютерній програмі «Діловодство спеціалізованого суду» даних щодо наявності у представника відповідача-2 адвоката Мисіва А.А. зареєстрованого електронного кабінету, останнього зобов`язано здійснити таку реєстрацію у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд».

22.09.2022 представником апелянта - адвокатом Мисівим А.А. головуючому судді (доповідачу) Іванову О.Г. заявлено відвід.

Заява, з посиланням на ст. 275 ГПК України, якою, як вважає заявник, передбачено виключний перелік повноважень суду апеляційної інстанції, та ст.ст.5, 23 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», мотивована прямим втручанням в незалежну діяльність адвоката, яке було виражене в незаконному зобов`язанні останнього здійснити реєстрацію електронної адреси в ЄСІТС та зареєструватись в підсистемі «Електронний суд» у складі ЄСІТС та наявності ознак прямої чи побічної заінтересованості у результаті розгляду справи, з огляду на той факт, що адвокат має зареєстрований Електронний кабінет у підсистемі «Електронний суд» ЄСІТС з 12.11.2021 з 12:34 год. (витяг з Електронного кабінету ЄСІТС додається до даного адвокатського запиту) та цей факт можливо було легко перевірити, однак, суддя фактично таким рішенням створив незаконний обов`язок вчинити дії для адвоката.

Заявник стверджує, що суд жодним чином не в праві зобов`язувати адвоката, представника учасника справи, вчиняти ті чи інші дії, які жодним чином не мають відношення до суті справи, та в цілому не підпадають під повноваження суду, що вважає очевидним втручанням в незалежну діяльність адвоката.

Нормативно-правовим обґрунтуванням заяви визначені частини 3,5 ст.35, ст.ст.38, 39 ГПК України.

Відповідно до ч.3 ст.38 ГПК України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

За приписами ч.1 ст.39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Вирішуючи питання про наявність або відсутність підстав для задоволення заяви представника ОСОБА_1 адвоката Мисіва А.А. про відвід головуючого судді від розгляду справи № 904/5282/18, суд апеляційної інстанції враховує таке.

Відповідно до частини 1 статті 24 Конституції України громадяни України мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано має здійснювати правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки.

Частиною 4 ст. 11 ГПК України та ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини закріплені основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Згідно із частиною 1 статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та законних інтересів незалежним і безстороннім судом, утвореним відповідно до закону.

В пунктах 49, 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" (Заява N 33949/02) від 9 листопада 2006 року зазначається, що :

- відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним і об`єктивним критерієм. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суд неупередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., серед іншого, inter alia), рішення у справі "Фей проти Австрії" від 24 лютого 1993 року, пункти 27, 28, 30; рішення у справі "Ветштайн проти Швейцарії", № 33958/96, пункт 42 рішення ЄСПЛ 2000-12). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу і ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (див. Рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" від 10 червня 1996 року, пункт 38).

- "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.10.2010 для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду.

Реалізації гарантій, встановлених статтею 6 Конвенції, слугує запровадження у національному законодавстві процедур, що забезпечують безсторонність судового розгляду. Такими є, зокрема, передбачені статтею 35 Господарського процесуального кодексу України підстави для відводу (самовідводу) судді та заборона повторної участі судді у розгляді справи (стаття 36 Господарського процесуального кодексу України).

Так, відповідно до частини 1, 2 статті 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу.

В силу положень ч. ч. 2, 3 ст. 38 ГПК України з підстав, визначених у ст. ст. 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим.

Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу (ч. 4 ст. 35 ГПК України).

Суд наголошує, що безсторонність (неупередженість) суду означає відсутність упередженості та необ`єктивності. За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (п. 49 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішені того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими. Для забезпечення існування неупередженості суду для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини необхідно виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо безсторонності суду (п.п. 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки, якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін справи.

Отже, при вирішенні питання про відвід судді (складу суду) необхідно перевірити додержання як об`єктивного, так і суб`єктивного критеріїв безсторонності суду, а саме формування суду (колегії суддів) для розгляду конкретної справи (об`єктивний критерій) у встановлений законом спосіб, та надати оцінку доводам заявника на предмет недодержання вимог щодо особистої безсторонності суду (суб`єктивний критерій).

Як зазначалося вище, підставою відводу апелянт вважає упередженість суду, яка виразилась у зобов`язанні адвоката, представника учасника справи, вчиняти ті чи інші дії, які жодним чином не мають відношення до суті справи, та в цілому не підпадають під повноваження суду, що вважає очевидним втручанням в незалежну діяльність адвоката.

Згідно з частинами 1-3 ст. 32 ГПК України визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Згідно з частиною тринадцятої статті 32 Господарського процесуального кодексу України справа, розгляд якої розпочато одним суддею, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

За частиною 3 ст. 33 ГПК України перегляд в апеляційному порядку судових рішень судів першої інстанції здійснюється колегією суддів суду апеляційної інстанції у складі трьох суддів.

Апеляційний суд звертає увагу, що персональний склад колегії суддів для розгляду будь-якої судової справи у Центральному апеляційному господарському суді визначається автоматизованою системою документообігу суду відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду у редакції, затвердженій рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами), Засад використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджених рішенням зборів суддів Центрального апеляційного господарського суду, оформлених протоколом №2 від 08.10.2018 (зі змінами) з дотриманням принципу вірогідності розподілу справ під час реєстрації у суді апеляційних скарг, заяв, клопотань тощо, з урахуванням наявності спеціалізації суддів, кількості розподілених судових справ, коефіцієнтів складності судових справ та ін.

Згідно з частиною п`ятою статті 15 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" справи розподіляються з урахуванням спеціалізації суддів, навантаження кожного судді, заборони брати участь у перегляді рішень для судді, який брав участь в ухваленні судового рішення, про перегляд якого порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядження, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ.

Відповідно до пункту 3 Розділу VIII (Автоматизований розподіл судових справ між суддями) Положення про автоматизовану систему документообігу суду визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи або матеріалів кримінального провадження здійснюється модулем автоматизованого розподілу шляхом:

1) первісного розподілу справи;

2) додаткового визначення суддів;

3) передачі судової справи на розгляд палати, об`єднаної або Великої Палати Верховного Суду;

4) заміни судді в колегії або основного судді;

5) повторного розподілу справи;

6) передачі судової справи раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті.

Згідно п.6 розділу VІІІ Положення первісний розподіл судових справ здійснюється модулем автоматизованого розподілу в хронологічному порядку їх надходження до суду (реєстрації) в наступній послідовності:

1) формується список компетентних суддів для розгляду конкретної справи;

2) для компетентних суддів розраховуються коефіцієнти навантаження;

3) із числа компетентних суддів з урахуванням встановлених коефіцієнтів навантаження здійснюється випадковий вибір судді (судді-доповідача);

4) на підставі результатів проведеного автоматизованого розподілу проводиться коригування коефіцієнтів фактичного та середньозваженого навантаження суддів;

5) у разі визначення судді-доповідача проводиться визначення суддів, що входять до складу постійної колегії.

Для кожного автоматизованого розподілу справи або матеріалів кримінального провадження формується список компетентних суддів шляхом виключення з повного штатного списку суддів відповідного суду тих, які не можуть брати участь в розподілі через відсутність необхідної спеціалізації або через об`єктивні обставини, визначені пунктами 4 та 5 Розділу VIII цього Положення ( п.7 р.VІІІ Положення).

Відповідно до п.16 р.VІІІ Положення для колегіального розгляду судової справи або матеріалів кримінального провадження у складі трьох суддів постійної колегії суддя-доповідач обирається відповідно до пункту 6 цього Розділу. Два інші судді постійної колегії, що розглядатиме справу, визначаються модулем автоматизованого розподілу із числа суддів основного складу постійної колегії, до якої входить обраний суддя-доповідач під час тієї самої процедури автоматизованого розподілу.

Підпунктом 4 пункту 21 Розділу VIII (Автоматизований розподіл судових справ між суддями) Положення про автоматизовану систему документообігу суду зазначено, що передача судової справи (матеріалів кримінального провадження) раніше визначеному судді, колегії суддів, палаті або об`єднаній палаті проводиться модулем автоматизованого розподілу щодо, зокрема, апеляційних та касаційних скарг, що надійшли до суду апеляційної чи касаційної інстанцій після визначення судді-доповідача у цій судовій справі.

Пунктом 2.2.3. Засад використання автоматизованої системи документообігу у Центральному апеляційному господарському суді визначено, що розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, відповідальними за здійснення автоматизованого розподілу судових справ особами, визначеними наказом керівника апарату суду.

За приписами п.п.2.3.1, 2.3.2 Засад у Центральному апеляційному господарському суді визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом:

пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ;

розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді;

визначення складу суду з метою заміни судді (суддів);

повторного автоматизованого розподілу судових справ.

Автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості.

Згідно з п.2.4.5. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Центральному апеляційному господарському суді, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою визначається суддя-доповідач із числа усіх суддів суду з урахуванням їх спеціалізації.

Після визначення судді-доповідача автоматизованою системою визначається основний склад постійних колегій суддів, затверджених зборами суддів.

У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа основного складу постійних колегій суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії.

У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу постійних колегій суддів та резервних суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа усіх суддів суду з урахуванням складу судових палат.

Пунктом 2.6.1. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду визначено, що,передача судової справи раніше визначеній колегії суддів (судді) здійснюється щодо:

1) судових справ, що надійшли із суду касаційної інстанції після скасування ухвал, які перешкоджають подальшому розгляду судової справи (крім ухвал про закриття, припинення провадження) та ухвал, які не перешкоджають подальшому розгляду судової справи:

2) апеляційних скарг, що надійшли до суду після визначення судді-доповідача у цій судовій справі;

3) заяви або клопотання, що надійшли для вирішення питання про прийняття додаткового судового рішення, виправлення описок та помилок, роз`яснення судового рішення, повернення судового збору;

4) апеляційних скарг, поданих до закінчення апеляційного провадження в рамках однієї справи, але на різні судові рішення;

5) заяв про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами за виключенням випадків, визначених законом;

6) заяв про видачу наказу на примусове виконання рішення третейського суду та/або заяв про скасування рішення третейського суду.

Як вбачається з комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" суддя-доповідач у справі №904/5282/18 був визначений 17.12.2018 о 13:01:53 згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями. Згідно вказаного витягу для розгляду справи №904/5282/18 за апеляційною скаргою АТ КБ "Приватбанк" на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 26.11.2018 (про відмову у забезпеченні позову) була визначена колегія суддів: Іванов О.Г. (головуючий, доповідач), судді - Дармін М.О., Антонік С.Г.

Таким чином, з урахуванням підпункту 4 пункту 21 Розділу VIII (Автоматизований розподіл судових справ між суддями) Положення про автоматизовану систему документообігу суду, пункту 2.6.1. Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Центральному апеляційному господарському суді, оскільки суддя-доповідач у цій справі вже був визначений протоколом від 17.12.2018, справу №904/5282/18 відповідно до протоколу передачі справи раніше визначеному складу суду від 05.09.2022 обґрунтовано передано колегії суддів у складі: Іванов О.Г. (головуючий, доповідач), Дармін М.О., Антонік С.Г.

Відтак, проведення автоматизованого розподілу даної справи між суддями здійснено у повній відповідності з наведеними вище нормами, якими врегульовано порядок такого розподілу і підстави, визначені ст.ст.35, 36 ГПК України у даній справі відсутні. Отже, об`єктивний критерій упередженості судді у даному випадку відсутній та не підтверджений заявником жодним чином.

Щодо суб`єктивного критерію суд апеляційної інстанції наголошує наступне.

Так, у статті 275 ГПК України наведені повноваження суду апеляційної інстанції щодо результатів розгляду апеляційної скарги.

При цьому заявник у заяві про відвід ототожнює повноваження суду апеляційної інстанції щодо результатів розгляду апеляційної скарги, визначені ст.275 ГПК України, із процесуальними повноваженнями /діями суду (судді-доповідача), для виконання завдань господарського судочинства, визначеними Господарським процесуальним кодексом України.

Частиною 1 ст.2 ГПК України встановлено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Пунктом 8 частини 1 статті 267 ГПК України регламентовано, що суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду, зокрема вчиняє інші дії, пов`язані із забезпеченням апеляційного розгляду справи.

Частиною 2 ст.281 ГПК України визначено, що процедурні питання, пов`язані з рухом справи, клопотання та заяви учасників справи, питання про відкладення розгляду справи, оголошення перерви, зупинення провадження у справі, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом, вирішуються судом апеляційної інстанції шляхом постановлення ухвал в порядку, визначеному цим Кодексом для постановлення ухвал суду першої інстанції.

За нормами ч.1 ст.270 ГПК України у суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених у цій главі.

З урахуванням наведеного, суд апеляційної інстанції користується правами суду першої інстанції, з певними особливостями.

За приписами п.7 ч.2 ст.42 ГПК України серед обов`язків учасників процесу, якими у позовному провадженні є позивач та відповідач, врегульовано виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

Представник, який має повноваження на ведення справи в суді, здійснює від імені особи, яку він представляє, її процесуальні права та обов`язки (ч.1 ст.61 ГПК України).

Частиною 3 ст.198 ГПК України на головуючого у судовому процесі покладений обов`язок, в тому числі, забезпечувати додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками судового процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов`язків.

Частиною 6 ст.6 ГПК України регламентовано, що адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Відповідно до рішення Ради суддів України від 05.08.2022 №26, з метою підвищення рівня використання інструментів електронного судочинства під час відправлення судочинства в умовах скрутного фінансового забезпечення судів, судам зокрема, рекомендовано:

- вимагати від осіб, перелічених у ч.6 ст.6 ГПК України, які мають в обов`язковому порядку зареєструвати офіційні електронні адреси в ЄСІТС та цього не зробили - зареєструвати таку офіційну електронну адресу для подальшого направлення судом документів в електронній формі;

- виклики та повідомлення, обмін процесуальними документами з учасниками судових проваджень у першу чергу здійснювати за допомогою електронної пошти та/або з використанням вказаних учасниками судових проваджень мобільних телефонів (в тому числі й з використанням месенджерів, які дозволяють отримати інформацію про доставку відповідного повідомлення, процесуального документа, та отримати інформацію про їх прочитання).

Закликати усіх учасників судових проваджень:

- з розумінням поставитися до існуючих проблем фінансування судової гілки влади в умовах воєнного стану;

- з розумним інтервалом часу цікавитися провадженням у їх справах, добросовісно користуватися належними процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки;

- зареєструвати електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі;

- зареєструватися в підсистемі "Електронний кабінет" Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи;

- використовувати функціонал "Електронного кабінету" для ознайомлення з поданими документами в електронній формі;

- при подачі до суду процесуальних документів зазначати електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або іншу електронну адресу, через яку суд може здійснювати комунікацію;

- при подачі до суду процесуальних документів зазначати мобільний номер телефону та найбільш зручний месенджер, через які суд може здійснювати виклики та повідомлення, або обмінюватися електронними документами.

З урахуванням наведених рекомендацій Ради суддів України, імперативних вимог процесуального законодавства щодо обов`язкової реєстрації офіційної електронної адреси в ЄСІТС для певного переліку осіб, зокрема адвокатів, повноважень/обов`язків суду для виконання завдань господарського судочинства, є безпідставними доводи заявника про втручання суду у діяльність адвоката.

В даному випадку судом в ухвалі суду визначені процесуальні дії, які необхідно вчинити представнику учасника провадження для здійснення розгляду справи.

При цьому, суд апеляційної інстанції наголошує, що згідно з ч.8 ст.6 ГПК України реєстрація в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі не позбавляє права на подання документів до суду в паперовій формі.

Особи, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, можуть подати процесуальні, інші документи, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги", якщо інше не передбачено цим Кодексом.

При цьому з метою належного відображення у системі наявності зареєстрованого електронного кабінету та надання відповідного доступу до електронної справи відповідному представнику необхідно подати суду заяву про внесення персональних даних про представника, зокрема РНОКПП, та, відповідно, надання доступу до електронної справи.

Так, апеляційну скаргу представником відповідача-2 адвокатом Мисівим А.А. подано не через підсистему ЄСІТС «Електронний суд», а звичайними засобами електронного зв`язку. При цьому, з моменту подання відповідним представником процесуальних документів у справі, в тому числі до суду першої інстанції, останнім жодного разу не зазначались персональні відомості, зокрема РНОКПП, які необхідні для відображення у системі даних щодо наявності електронного кабінету та надання доступу цьому представнику до електронної справи.

Відповідні дані останнім подані тільки із заявою про відвід головуючому судді.

Відтак, не відповідають дійсності доводи заявника про можливість суду самостійно перевірити наявність вже зареєстрованого електронного кабінету у підсистемі ЄСІТС «Електронний суд», без відповідних персональних даних, поданих самим заявником.

Отже, викладені у заяві обставини стосуються процесуальних дій суду, а відтак не можуть бути підставою для відводу головуючого судді від розгляду даної справи у розумінні наведених приписів частини четвертої статті 35 Господарського процесуального кодексу України, оскільки не є належним і вмотивованим підтвердженням існування обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді під час розгляду даної справи, у зв`язку з чим апеляційний господарський суд дійшов висновку про необґрунтованість заявленого відводу та необхідність передачі заяви представника ОСОБА_1 адвоката Мисіва А.А. про відвід головуючого судді Іванова О.Г. від розгляду справи № 904/5282/18 на вирішення судді, який не входить до складу суду, що розглядає справу.

Згідно з частинами 2, 3 ст. 39 ГПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до частини 7 ст.39 ГПК України питання про відвід вирішується невідкладно. Вирішення питання про відвід суддею, який не входить до складу суду, здійснюється протягом двох робочих днів, але не пізніше призначеного засідання по справі. У разі розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження.

Оскільки суддя - член колегії суддів Дармін М.О. у період з 20.09.2022 по 23.09.2022 (включно) перебував у відпустці, заява про відвід розглядається негайно після його виходу з відпустки.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може, зокрема, з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку надходження заяви про відвід судді.

Втім, оскільки апеляційне провадження у цій справі ще не відкрито, то підстави для зупинення провадження у справі - відсутні.

Керуючись ст.ст. 35, 38, 39, 233, 234, 235, 281 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд -

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Мисіва А.А. про відвід головуючого Іванова О.Г. від розгляду справи №904/5282/18 визнати необґрунтованою.

Заяву представника ОСОБА_1 адвоката Мисіва А.А. про відвід головуючого Іванова О.Г. від розгляду справи №904/5282/18 для вирішення питання про відвід передати судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу і визначається в порядку, встановленому ч.1 ст.32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписаннями суддями та не підлягає касаційному оскарженню.

Повний текст ухвали складено 26.09.2022

Головуючий суддя О.Г. Іванов

Суддя С.Г. Антонік

Суддя М.О. Дармін