ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про повернення заяви без розгляду в

провадженні у справі про неплатоспроможність

27.09.2022м. ДніпроСправа № 904/2919/22

за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про визнання неплатоспроможним

Суддя Соловйова А.Є.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність на підставі статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства.

Розглянувши заяву та додані до заяви документи, господарський суд дійшов висновку про залишення заяви і доданих до неї документів без руху з огляду на наступне.

За частиною 1 статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) - провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України), іншими законами України.

Господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу (частина 3 статті 37 КУзПБ)

Відповідно до частини 1 статті 174 ГПК України - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з частиною 2 статті 174 ГПК України - в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Статтями 162, 164 ГПК України та статтею 116 КУзПБ визначено вимоги щодо оформлення позовної заяви (заяви) та комплектність документів, які повинні додаватися до неї.

У відповідності до вимог пунктів 12 частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються, зокрема:

- докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Відповідно до частини 2 ст.30 Кодексу України з процедур банкрутства розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожний місяць виконання арбітражним керуючим повноважень, що складає 39 000,00 грн (2 600,00 грн (прожитковий мінімум для працездатних осіб) х 5 ) х3).

Судом встановлено, що Боржником сплачено на розрахунковий рахунок Господарського суду Дніпропетровської області лише 1950,00 грн авансування винагороди арбітражному керуючому, відповідно до квитанції №0.0..1 від 31.08.2022 на суму 1 950,00 грн, замість 39 000,00 грн.

При цьому до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 доданий договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 15.08.2022, укладений між останнім та арбітражним керуючим Белінською Н.О., відповідно до п. 3.1. якого сторони погодили, що оплата послуг керуючого реструктуризацію становить 19 500,00 грн, ОСОБА_1 вносить (перераховує) оплату рівними частинами по 1 950,00 грн щомісячно протягом 10 місяців на депозитний рахунок суду, в якому відкрито провадження.

Отже, по-перше, слід зазначити, що вказаним договором невірно визначений загальний розмір винагород арбітражному керуючому - 19 500,00 грн - замість 39 000,00грн.

По-друге, відповідно до частини 1 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.

Частиною 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства передбачено, що сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна, ліквідатора, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником (кредитором або боржником) на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відновлення відкриття провадження у справі.

В постановах Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду по справі №922/1734/20 від 24.11.2020 та по справі №910/2629/20 від 24.09.2020 викладено правову позицію, що обов`язок боржника авансувати вищенаведену винагороду арбітражного керуючого до звернення з відповідною заявою до суду встановлений Кодексом України з процедур банкрутства і подання доказів авансування є обов`язковою умовою, встановленою статтею 116 зазначеного Кодексу. При цьому, ані даний Кодекс, ані інші діючі норми законодавства, не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають і умов, за яких суд може відстрочити, розстрочити чи звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому.

Також положеннями частини 3 статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що докази здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому у відповідному розмірі в обов`язковому порядку подаються до заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство/неплатоспроможність.

Отже, Кодексом України з процедур банкрутства визначено, що однією з обов`язкових передумов для звернення фізичної особою з заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність є авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Ухвалою суду від 12.09.2022 заяву ОСОБА_1 про порушення провадження у справі про неплатоспроможність залишено без руху. Зобов`язано Заявника протягом десяти днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки заяви, а саме:

- надати докази доплати авансування винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень в розмірі 37 050,00 грн.

23.09.2022 від ОСОБА_1 надійшла заява б/н від 22.09.2022 про усунення недоліків.

Однак, недоліки заяви про відкриття справи щодо неплатоспроможності фізичної особи, зазначені в ухвалі суду від 12.09.2022, зокрема щодо надання доказів доплати авансування винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень в розмірі 37 050,00 грн.) не було усунено.

В заяві про усунення недоліків ОСОБА_1 посилається на пункт 37 постанови Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду у справі №910/726/20 від 19.11.2020 "37. Зазначене не позбавляє можливості боржника (фізичної особи) укласти угоду з арбітражним керуючим, який погодиться на умовах відстрочення оплати до реалізації майна боржника виконувати повноваження керуючого реструктуризацією у справі про банкрутство цієї особи та відповідного звернення обох осіб (боржника та арбітражного керуючого) до суду про призначення його керуючим реструктуризацією у справу про банкрутство фізичної особи, яке подається разом із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство. Місцевий суд може розглянути подані документи, як альтернативу мирного врегулювання правовідносин з оплати винагороди арбітражному керуючому, та прийняти відповідне рішення про можливість задоволення заяви боржника, дослідивши всю сукупність наданих ним доказів на обґрунтування неплатоспроможності фізичної особи." та зазначає, що надання Угоди з арбітражним керуючим є саме мирним врегулюванням правовідносин щодо оплати його послуг, то питання виплати такої винагороди (в тому числі порядок та розмір оплати) повинно перебувати та врегульовуватись лише у площині відносин, саме між арбітражним керуючим та боржником.

Проте, в постанові Верховного Суду у складі Касаційного господарського суду у справі №910/726/20 від 19.11.2020 не зроблено висновку, щодо можливості зменшення суми авансування винагороди керуючому реструктуризацією.

Будь-яких положень, умов та підстав, за яких суд може звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому чинним законодавством України не передбачено.

Отже, станом на 23.09.2022 заявник не надав доказів усунення недоліків заяви про відкриття справи №904/2919/22 щодо неплатоспроможності фізичної особи, зазначених в ухвалі суду від 12.09.2022.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Згідно з ч. 6 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків.

Враховуючи, що заявник не усунув недоліки у встановлений судом строк, заява і додані до неї документи підлягають поверненню.

Керуючись ст.ст.164, 174, 234, 235, 256 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Повернути без розгляду заяву ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність і додані до неї документи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття - 27.09.2022 та може бути оскаржена в порядку передбаченому ст.256,257 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя А.Є. Соловйова