УХВАЛА

03 жовтня 2022 року

м. Київ

cправа № 922/1819/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Волковицька Н. О. - головуючий, Могил С. К., Случ О. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини"

на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області

до Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державне підприємство "Український державний науково-дослідний вуглехімічний інститут",

про стягнення 63 258,00 грн та повернення майна,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Касаційного господарського суду від 06.07.2022 вперше подану касаційну скаргу Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21 повернуто на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), оскільки скаржником у встановлений строк до 28.02.2022 не усунуто її недоліки, зокрема не подано доказів сплати судового збору у розмірі 9 080,00 грн за подання касаційної скарги.

08.08.2022 до Касаційного господарського суду вдруге надійшла касаційна скарга Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21.

У касаційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку касаційного оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у цій справі, яке обґрунтовано тим, що внаслідок військової агресії Російської Федерації місто Харків потрапив під артилерійські обстріли та авіаудари, у зв`язку з чим неможливо було здійснювати культурну діяльність скаржника у місті. Крім цього, можливість сплатити судовий збір також була відсутня, оскільки банки міста Харкова призупинили обслуговування, а керівник скаржника змушена була полишити місто Харків, що підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 30.04.2022.

Ухвалою Касаційного господарського суду від 29.08.2022 вищевказана касаційна скарга була залишена без руху на підставі частин другої та третьої статті 292 ГПК України, надано скаржникові строк для усунення зазначених в ній недоліків шляхом надання суду доказів сплати судового збору у розмірі 9 080,00 грн та заяви про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для його поновлення і наданням відповідних доказів на підтвердження цих підстав.

Наведені скаржником підстави поновлення строку касаційного оскарження визнані судом неповажними, оскільки не було подано переконливих доказів на підтвердження наявності особливих і непереборних обставин, що перешкоджали йому протягом тривалого строку (пів року) звернутися до суду із касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21 з урахуванням вимог процесуального законодавства.

Копію вищевказаної ухвали вручено скаржнику 05.09.2022, що підтверджується повернутим до суду рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

19.09.2022 до Касаційного господарського суду надійшло клопотання Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" про усунення недоліків касаційної скарги, до якої додано, зокрема, докази сплати судового збору за подання касаційної скарги у розмірі 9 080,00 грн, а також викладено клопотання про поновлення строку касаційного оскарження, яке обґрунтоване тими ж підставами, що зазначі у касаційній скарзі, а також тим, що ухвалу про повернення першої касаційної скарги скаржник та його представник не отримували, а дізналися про неї з Єдиного державного реєстру судових рішень тільки 04.08.2022, після чого відразу вдруге звернулися зі скаргою.

Розглянувши подане Громадською організацією "Культура та мистецтво Слобожанщини" клопотання з зазначенням підстав поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, колегія суддів не визнає наведені доводи скаржника поважними і такими, що дають підстави для поновлення цього строку, з огляду на таке.

Відповідно до статті 288 ГПК України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Повний текст оскаржуваної постанови Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 складено 21.12.2021, отже з цієї дати почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку. Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на вищевказану постанову було 10.01.2022, після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.

Громадська організація "Культура та мистецтво Слобожанщини" вдруге звернулася з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21, направивши її поштою 04.08.2022, після закінчення встановленого ГПК України строку для подання касаційної скарги.

Частиною першою статті 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Зі змісту наведеної норми вбачається, що законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Отже, для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

З огляду на викладене та з урахуванням того, що у клопотанні про поновлення строку скаржником не зазначено об`єктивних обставин непереборної сили, що стали причиною пропуску строку на касаційне оскарження, а також зазначені ті самі підстави для поновлення строку, які вже визнано судом неповажними, суд касаційної інстанції визнає наведені в заяві підстави пропуску строку на подання касаційної скарги неповажними та відмовляє у його задоволенні з огляду на таке.

Процесуальним законодавством не передбачено, що після повернення касаційної скарги перебіг строку на касаційне оскарження постанови суду апеляційної інстанції розпочинається заново. Також не передбачено, що у разі повторного подання касаційної скарги учасник справи має безумовне право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження. У зв?язку з чим доводи скаржника є безпідставними.

Щодо доводів скаржника про неотримання ухвали про повернення вперше поданої касаційної скарги суд вважає за необхідне зазначити, що як передбачено положеннями статей 42, 43 ГПК України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.

Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою контакт-центру суду та/або за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень.

Ухвала Касаційного господарського суду від 06.07.2022 у цій справі про повернення касаційної скарги була надіслана скаржнику 12.07.2022 за вказаною ним адресою та згідно з відомостями сайту Укрпошти вручена скаржнику 18.07.2022.

Варто зауважити, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів для того, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" і "Трух проти України").

Колегія суддів звертає увагу на те, що вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й усіх осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) (заява № 11681/85) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

За приписами до частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

З викладеного вбачається, що пропуск строку на касаційне оскарження залежав не від об`єктивних причин, а від суб`єктивних чинників, які особа, що звернулась із касаційною скаргою, могла і повинна була уникнути під час звернення з касаційною скаргою. Однак, недотримання порядку звернення чи допущення процесуальних помилок при зверненні з касаційною скаргою не може бути достатньою підставою для поновлення цього процесуального строку.

Відповідно до правових висновків Європейського Суду з прав людини, право на суд, одним з аспектів якого є право доступу до суду, не є абсолютним і може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема, щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (пункт 33 рішення у справі "Перетяка та Шереметьєв проти України" від 21.12.2010, заява №45783/05). Норми, що регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (пункти 22-23 рішення у справі "Мельник проти України" від 28.03.2006, заява №23436/03).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З викладеного колегія суддів робить висновок, що пропуск строку на касаційне оскарження залежав не від об`єктивних причин, а від суб`єктивних чинників, які особа, що звернулась із касаційною скаргою, могла і повинна була уникнути під час звернення з касаційною скаргою. Однак, недотримання порядку звернення з касаційною скаргою та виправлення її недоліків не може бути достатньою підставою для поновлення цього процесуального строку.

Пунктом 4 частини першої статті 293 ГПК України передбачено, що суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Виходячи з викладеного, суд визнає наведені у клопотанні скаржника підстави для поновлення строку на касаційне оскарження неповажними, а тому суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21.

Керуючись статтями 119, 234, 235, 288, 292, 293 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21.

2. Направити Громадській організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" копію цієї ухвали та касаційну скаргу разом із доданими до скарги матеріалами на 24 (двадцяти чотирьох) аркушах.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Волковицька

Судді С. К. Могил

О. В. Случ