ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
УХВАЛА

"29" вересня 2022 р. м. Житомир Справа № 906/190/22

Господарський суд Житомирської області у складі: судді Машевської О.П.,

за участю секретаря судового засідання : Риданової Є.С.

розглянувши клопотання представника ДП "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" від 30.08.22р. (вх.№г/с 01-44/881/22) адвоката М.Малахова про призначення судової експертизи у справі

за позовом: Товариство з обмеженою відповідальністю "Риолан Плюс" (м. Олевськ)

до Державного підприємства "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" (смт Народичі)

про стягнення 1 141 433,63 грн,

за участю представників сторін:

від позивача: Григор`єв Р.І., адвокат, ордер АІ №1222450 від 21.02.22р. ( в засіданні 22.09.22р.)

від відповідача: Малахов М.В., адвокат, ордер АМ №1028729 від 11.08.22р.

ВСТАНОВИВ:

Господарським судом Житомирської області з 02.06.22р. на стадії розгляду по суті розглядається справа за позовом ТОВ "Риолан Плюс" до відповідача ДП "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" про стягнення 1141433,63грн збитків за неповернення речі.

У судовому засіданні 30.08.22р. представник ДП "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" адвокат М. Малахов заявив клопотання призначити у справі судову експертизу (вх. № г/с 01-44/881/22) ( надалі - Клопотання про призначення експертизи).

Ухвалою суду від 30.08.22р. Клопотання про призначення експертизи прийнято до розгляду по суті та ухвалено позивачу ТОВ "Риолан Плюс" у строк до 12.09.2022 викласти письмово наявні заперечення (аргументи, міркування) по суті заявленого клопотання.

Суд заслухав у судових засіданнях 30.08.22р. та 22.09.22р. усні пояснення представників сторін спору по суті Клопотання про призначення експертизи та дійшов наступного висновку.

1. Визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів здійснюється на стадії підготовчого провадження ( ст. 177 ГПК України).

Зазначене законодавче визначення підтверджує, що в окремих справах одними процесуальними заявами по суті спору та поданими разом з ними доказами (на власний розсуд) неможливо встановити всі обставини справи, та у разі невчинення як учасниками справи, так і судом, необхідних процесуальних дій, в подальшому виникнуть відповідні процесуальні наслідки ( ч.1 ст. 269, п. 1. ч.1 ст. 277, п.3 ч.3 ст. 310 ГПК України тощо).

У підготовчому засіданні, метою проведення якого є виконання завдання підготовчого провадження, суд з`ясовує, чи надали сторони докази, на які вони посилаються у позові і відзиві, а також докази, витребувані судом чи причини їх неподання; вирішує питання про витребування додаткових доказів та визначає строки їх подання ( п. п. 5,6, 7 ч.2 ст. 182 Кодексу).

Правило ч. 4 ст. 42 Кодексу застерігає учасників справи від вчинення дій чи бездіяльності, які можуть ввести суд в оману щодо фактичних обставин справи .

Так, окрім обов`язку учасників справи подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом, учасники справи також зобов`язані подати докази витребувані судом, якщо останній має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів (п. п.2, 4 ч.2 ст. 42, ч.4 ст. 74 ч. ч. 2,3 ст. 80 ГПК України).

Водночас правило ч. 4 ст. 13 ГПК України передбачає , що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Так, одним із засобів встановлення обставин справи є висновок судового експерта ( п.2 ч.2 ст. 73, ч.2 ст. 98 ГПК України).

Як засіб доказування висновок експерта оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ч.3 ст. 86 цього Кодексу та може бути відхилений мотивованим судовим рішенням ( ухвала, рішення суду) (ст.ст. 104, 232 та 234 Кодексу).

На стадії підготовчого провадження ДП "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" правом заявити клопотання про проведення у справі судової технічної експертизи не скористалось та не заявляло про те, що додатковий договір-угода №1 про матеріальні гарантії збереження майна та можливі ризики комерційних втрат від 10.01.2019 викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим ( ч. 11 ст. 80 ГПК України).

В свою чергу, ТОВ "Риолан Плюс", яке подало цей документ, не мало підстав просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити з числа доказів додатковий договір-угоду №1 про матеріальні гарантії збереження майна та можливі ризики комерційних втрат від 10.01.2019 і розглядати справу на підставі інших доказів.

Оскільки зазначений доказ для позивача є фактичною підставою заявлених позовних вимог, відсутні підстави вважати, що сторона спору скористалась б правилом ч.11 ст. 80 ГПК України на стадії підготовчого провадження. В усній формі представник позивача адвокат Григор`єв Р.І. на стадії розгляду справи по суті підтвердив, що доказ, поставлений під сумнів як достовірний представником відповідача адвокатом Малаховим М.В., сторона спору відносить до засобів доказування за вимогами позову.

2. Завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів ( ч. 1 ст. 194 ГПК України).

Право учасника справи заявити клопотання на стадії судового розгляду по суті визначається за нормою статті 207 Кодексу.

Насамперед, таке клопотання має бути пов`язаним з розглядом справи, однак яке не було заявлено з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Обов`язковою умовою задоволення судом клопотання, пов`язаного з розглядом справи, також є поважність причин його не заявлення в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом. Натомість відсутність поважних причин заявлення такого клопотання є підставою для залишення його без розгляду (ч.2 ст. 207 Кодексу).

З врахуванням обставин цієї справи, суд дійшов висновку не застосовувати процесуальний механізм ч.2 ст.207 Кодексу до Клопотання про призначення експертизи та відмовити у його задоволенні по суті за правилом ч.3 ст. 169 цього Кодексу.

Мотиви суду наступні.

Верховний Суд у складі КГС у постанові від 18.03.19р. у справі № 905/502/18 виклав наступну правову позицію :"

46. Вирішуючи питання щодо доказів, господарські суди повинні враховувати інститут допустимості засобів доказування, згідно з яким обставини справи, що відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

47. Принцип належності доказів полягає в тому, що господарський суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Слід зазначити, що правило належності доказів обов`язкове не лише для суду, а й для осіб, які є суб`єктами доказування (сторони, треті особи), і подають докази суду. Питання про належність доказів остаточно вирішується судом. Питання про прийняття доказів спершу повинно вирішуватися під час їх представлення суду. Однак остаточно може з`ясуватися неналежність доказу і на подальших стадіях, під час їх оцінки судом, аж до проголошення рішення.

48. З усіх поданих особами, що беруть участь у справі, доказів суд повинен відібрати для подальшого дослідження та обґрунтування мотивів рішення лише ті з них, які мають зв`язок із фактами, що підлягають установленню. Отже, належність доказів нерозривно пов`язана з предметом доказування у справі, який, в свою чергу, визначається предметом позову.

49. У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Шабельник проти України" (Заява N 16404/03) від 19.02.2009 зазначається, що хоча стаття 6 гарантує право на справедливий судовий розгляд, вона не встановлює ніяких правил стосовно допустимості доказів як таких, бо це передусім питання, яке регулюється національним законодавством (рішення у справі "Шенк проти Швейцарії" від 12.07.1988, та у справі "Тейшейра ді Кастру проти Португалії" від 09.06.1998)".

Дискрецією встановлювати обставини справи, збирати й перевіряти докази, надавати їм оцінку для виконання завдання господарського судочинства наділені суди першої та апеляційної інстанції як суди факту (ухвала Великої Палати Верховного Суду від 14.05.19р. у справі № 522/7636/14-ц).

Звернення Верховного Суду до правової позиції Великої Палати Верховного Суду від 14.05.19р. у справі № 522/763614-ц про те, що встановлювати обставини справи, збирати й перевіряти докази та надавати їм оцінку уповноважений саме суд факту ( перша та апеляційна інстанція) є вже усталеною судовою практикою ( постанови ВС від 03.02.2020 у справі №912/3192/18, від 07.10.2020 у справі № 922/3780/19, від 28.10.2020 у справі 904/3667/19, від 15.06.2021 у справі № 922/2495/20 тощо ).

Таким чином, оцінка засобу доказування - додаткового договору-угоди №1 про матеріальні гарантії збереження майна та можливі ризики комерційних втрат від 10.01.2019, поданого до матеріалів справи позивачем в оригінальному примірнику, здійснюватиметься судом за правилами ст.ст. 73-79, 86 , 209 та 210 ГПК України.

До викладеного суд доповнює, що недотримання порядку призначення та проведення судової експертизи має наслідком затягування судового процесу і суперечить вимогам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод стосовно права кожного на розгляд його справи упродовж розумного строку (див. постанови Верховного Суду від 08.11.2018 у справі №910/14672/17, від 24.11. 2018 у справі №910/9394/17, від 26.10.2018 у справі №910/9971/17).

Крім того, у постанові від 11.06.2018 у справі №922/2716/17 об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду зазначила, що суду слід виходити з того, що при призначенні судової експертизи, як процесуальної дії суду, яка у будь-якому випадку збільшує строк розгляду справи, що, відповідно, може мати наслідком порушення прав і охоронюваних законом інтересів учасників справи, а тому, у кожному разі має бути обґрунтованою.

До викладеного суд доповнює, що Клопотання про призначення експертизи заявлене на стадії розгляду справи по суті, що унеможливлює застосування процесуального механізму зупинення провадження на час її проведення ( ч.3 ст. 195 ГПК України).

2. На підставі ч.4 ст. 11ГПК України суд також застосовує практику Європейського суду з прав людини про те, що в судових рішеннях мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя. В умовах дії такого принципу суди не повинні обмежуватися заявленими сторонами доводами та поданими ними доказами, а мають виконувати активну роль у встановленні об`єктивної істини, вживаючи усіх можливих заходів для перевірки та встановлення всіх фактичних даних зі спору ( рішення від 10.02.2010 року у справі «Серявін та інші проти України»).

Одним із засобів доказування є показання свідка ( ст. 73 ГПК України).

Показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб ( ч.1 ст. 87 Кодексу).

Показання свідка викладаються ним письмово у заяві свідка, підпис якого посвідчується нотаріусом (ч. ч. 1 та 3 ст. 88 ГПК України).

Згідно ч.1 ст. 89 ГПК України свідок викликається судом для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи у разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Суд дійшов до висновку допитати свідків ОСОБА_1 , колишнього директора ДП "Народицьке спеціалізоване лісове господарство", ОСОБА_2 , юрисконсульта ДП "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" та ОСОБА_3 , головного бухгалтера ДП "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" в судовому засіданні з розгляду справи по суті в порядку ст. 211 ГПК України у зв`язку з чим відкладає останнє.

Допит свідка здійснюється за ухвалою суду (ч.1 ст. 211 Кодексу).

Одночасно суд звертає увагу учасників справи на процесуальні наслідки неявки свідка без поважних причин в судове засідання (ч.2 ст. 89 Кодексу).

Керуючись ст. 89, ч.3 ст.169, ч.3 ст.198, ст. ст. 207, ст. 211, 233-235 ГПК України, господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання представника ДП "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" від 30.08.22р. (вх.№г/с 01-44/881/22) адвоката М.Малахова про призначення у справі судової технічної експертизи документів.

2. Відкласти розгляд справи по суті на "22" вересня 2022 р. о 14:30 год. в приміщенні Господарського суду Житомирської області, в залі судових засідань № 108

3. Викликати в судове засідання 13.10.2022 для допиту:

- фізичну особу ОСОБА_1 , колишнього директора Державного підприємства "Народицьке спеціалізоване лісове господарство", щодо повідомлених обставин у заяві свідка від 02.08.2022;

- фізичну особу ОСОБА_2 , юрисконсульта Державного підприємства "Народицьке спеціалізоване лісове господарство", щодо повідомлених обставин у заяві свідка від 26.08.2022;

- фізичну особу ОСОБА_3 , головного бухгалтера Державного підприємства "Народицьке спеціалізоване лісове господарство", щодо повідомлених обставин у заяві свідка від 26.08.2022.

Попередити осіб, які викликаються в судове засідання в статусі свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання і відмову від давання показань.

Для встановлення особи мати із собою паспорт (інший рівноцінний документ).

Роз`яснити особам, які викликаються в судове засідання в статусі свідка , якщо свідок без поважних причин не з`явився в судове засідання або не взяв участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд не бере до уваги його показання.

4. Товариству з обмеженою відповідальністю "Риолан Плюс" забезпечити явку свідка ОСОБА_1 до суду або його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку статті 197 ГПК України.

5. Державному підприємству "Народицьке спеціалізоване лісове господарство" забезпечити явку свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до суду або його участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції в порядку статті 197 ГПК України.

6. При направленні у судове засідання уповноважених представників сторін, останнім мати при собі, відповідно до ст.60 Господарського процесуального кодексу України, документи, що підтверджують повноваження представників.

Ухвала набрала законної сили 29.09.2022 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду. Повний текст ухвали суду складено 04.10.2022.

Суддя Машевська О.П.

Друк:

1 - в справу

2-позивачу (рек.) та на ел пошту:

3- відповідачу (рек.) та на ел. пошту: