ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

20.09.2022 справа № 914/845/22

м. Львів

Господарський суд Львівської області у складі судді Ростислава Матвіїва за участю секретаря судового засідання Дарії Зубкович, розглянувши матеріали позовної заяви

позивача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Столиця-Зем-Індустрія», м. Київ,

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарнобуд», м. Львів,

предмет позову: стягнення 1 200 000,00 грн,

підстава позову: порушення зобов`язань по договору на виконання проектних робіт,

за участю представників:

позивача: не з`явився,

відповідача: Задорожний Іван Богданович,

встановив:

29.04.2022 до Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «Столиця-Зем-Індустрія» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарнобуд» про стягнення 1 200 000,00 грн.

Ухвалою суду від 03.05.2022 позовну заяву залишено без руху. Ухвалою суду від 23.05.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження. Ухвалою суду від 02.08.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до розгляду по суті на 25.08.2022.

29.08.2022 відповідачем подано клопотання про долучення доказів, про витребування доказів, про поновлення строку для подання доказів і для заявлення клопотання про витребування доказів, а також додаткові пояснення. У судовому засіданні 13.09.2022 у задоволенні клопотання відповідача про поновлення пропущених процесуальних строків, подані суду 29.08.2022, відмовлено, а клопотання про долучення доказів і про витребування доказів, подані суду 29.08.2022, залишено без розгляду.

15.09.2022 відповідачем подано клопотання про долучення доказів і про поновлення строку для їх подання. Відповідач подає фотокопію сторінки електронного листа від 15.09.2021, копію листа Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарнобуд» директору Товариства з обмеженою відповідальністю «Столиця-Зем-Індустрія» від 13.09.2021, копію листа Товариства з обмеженою відповідальністю «Столиця-Зем-Індустрія» директору Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарнобуд» від 14.09.2021, схеми видачі потужності, технічні умови нестандартного приєднання до електричних мереж електроустановок (попередні технічні умови), диск із вказаними файлами. Сторона стверджує, що отримати такі документи змогла лише тепер, після повернення працівника з-за кордону, який повідомив електронну пошту позивача, по якій здійснювалось листування між сторонами. Тому таких документів у розпорядженні директора відповідача раніше не було. Проте, такі, на переконання відповідача, підтверджують обставину виконання ним роботи, передбаченої договором, і подаються суду разом із клопотанням про поновлення строку на їх подання.

У судове засідання 20.09.2022 позивач не забезпечив явку представника, через електронну адресу суду подав клопотання про розгляд справи за його відсутності, а стосовно поданих відповідачем клопотань подав заперечення про прийняття доказів та про відмову в поновленні строків для подання доказів, оскільки, на переконання позивача, строки пропущені без поважних причин.

Суд звертає увагу, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (ст. 2 Господарського процесуального кодексу України).

Суд визначає в межах, встановлених цим Кодексом, порядок здійснення провадження у справі відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову; складність справи; значення розгляду справи для сторін, час, необхідний для вчинення тих чи інших дій, розмір судових витрат, пов`язаних із відповідними процесуальними діями, тощо (ст. 15 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України завданнями підготовчого провадження є з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів.

Відповідно до ч. 5 т. 13 Господарського процесуального кодексу України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, керує ходом судового процесу; сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у разі необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи зобов`язані сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази; надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні; виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки. У випадку невиконання учасником справи його обов`язків суд застосовує до такого учасника справи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. За введення суду в оману щодо фактичних обставин справи винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

Як вбачається з обставин розгляду справи, за час підготовчого провадження у справі сторони недобросовісно користувалися своїми процесуальними обов`язками та не сприяли суду у своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи, не подавали своєчасно усі докази, які, як наслідок, подаються відповідачем на стадії розгляду справи по суті та доповнюють обставини заперечення позову. Суд звертає увагу, що позивач 12.09.2022 надав відповідь на адвокатський запит за підписом директора Сергія Софієва про ненадання відповідачем жодних документів на виконання договору, ні попередніх технічних умов, ні технічних умов, ні інших документів, які б свідчили про виконання умов договору у будь-якій частині. Водночас, документи, які подаються відповідачем 15.09.2022, за умови доведення їх належності та допустимості можуть містити відомості про протилежні обставини.

Внаслідок описаного та, зокрема, через поведінку представників сторін суд доходить висновку, що завдання підготовчого провадження не виконані належним чином. Тому для повного та всебічного розгляду справи по суті необхідним є остаточні з`ясування заперечень проти позовних вимог і визначення обставин справи, які підлягають встановленню. Відповідно, суд зазначає про доцільність повернення до стадії підготовчого провадження з власної ініціативи.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.10.2019 у справі № 902/271/18 вказано, що «Верховний Суд звертається до власної практики, зокрема, постанови від 02.10.2019 у справі № 916/2421/18, у якій Верховний Суд погодився з судами першої та апеляційної інстанцій у питанні можливості повернення до стадії підготовчого провадження після його закриття у випадку, якщо судом встановлено замовчування відповідачем важливого питання, яке мало б бути вирішено саме на стадії підготовчого провадження. На думку Верховного Суду, стадія підготовчого провадження з огляду на її мету є не формальною, а реальною запорукою здійснення ефективного правосуддя на стадії розгляду справи по суті, тож належне та добросовісне ставлення до стадії підготовчого провадження як з боку суду, так і з боку всіх учасників справи, є таким, що у повній мірі відповідає засадам справедливого правосуддя. На важливість дотримання строку на подання доказів звертав свою увагу Верховний Суд й раніше у постановах від 06.02.2019 у справі № 916/3130/17, від 03.04.2019 № 913/317/18.».

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

Вирішуючи клопотання відповідача про долучення доказів і про поновлення строку для їх подання, керуючись ст. 119 Господарського процесуального кодексу України та ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, з метою повного та всебічного з`ясування фактичних обставин справи та з`ясування позицій сторін щодо таких, суд вважає за доцільне поновити пропущений процесуальний строк на подання доказів, які відповідач подав 15.09.2022.

Суд не залишає поза увагою, що відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) неодноразово у своїх рішеннях указував на необхідність дотримання судами держав - учасниць Конвенції принципу розгляду справи судами впродовж розумного строку. Практика ЄСПЛ із цього питання є різноманітною й залежною від багатьох критеріїв, серед яких складність прави, поведінка заявника, судових та інших державних органів, важливість предмета розгляду та ступінь ризику терміну розгляду для заявника тощо.

Так, у процесуальному законодавстві поняття «розумний строк» та «своєчасний розгляд» застосовуються у тотожному значенні, зокрема, у розумінні найкоротшого із строків, протягом якого можливо розглянути справу, повно та всебічно дослідити подані сторонами докази, прийняти законне та обґрунтоване рішення. Поняття «розумний строк» вживається не лише у відношенні до дій, що здійснюються судом (розгляд справи, врегулювання спору за участю судді), але й також для учасників справи (судові дебати, виконання рішення суб`єктом владних повноважень).

Колегія суддів Верховного Суду у постанові від 01.02.2022 у справі № 160/12705/19 зазначає, що вимогу стосовно розумності строку розгляду справи не можна ототожнити з вимогою швидкості розгляду справи, адже поспішний розгляд справи призведе до його поверховості, що не відповідатиме меті запровадження поняття «розумний строк».

Враховуючи зазначене, суд вважає що виключний випадок для повернення до стадії підготовчого проваження у цій справі, враховуючи поведінку сторін, не суперечить принципу розумних строків розгляду справи.

Керуючись ст. ст. 2, 74, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Повернутися до стадії підготовчого провадження у справі № 914/845/22.

2. Клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю «Гарнобуд» про поновлення строку на подання доказів, поданого суду 15.09.2022, задовольнити. Поновити відповідачу процесуальний строк на подання доказів, поданих суду 15.09.2022.

3. Встановити позивачу строк 5 днів з дня отримання цієї ухвали для подання пояснень щодо обставин, на підтвердження яких відповідачем подано докази згідно з клопотанням від 15.09.2022.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення і оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Повний текст ухвали складено 27.09.2022.

Суддя Матвіїв Р.І.