ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2022 р. м. Ужгород Справа № 907/243/22

Господарський суд Закарпатської області у складі судді Пригузи П.Д., розглянувши справу у відкритому судовому засіданні,

Керівника Ужгородської окружної прокуратури, вул. Небесної Сотні, 6, м. Ужгород, ,

в інтересах держави в особі:

позивача: Західного офісу Держаудитслужби, вул. Костюшка, 8, м. Львів, код ЄДРПОУ - 40479801,

до відповідача - 1: Департамент міської інфраструктури Ужгородської міської ради, пл. Поштова, 3, м. Ужгород, код ЄДРПОУ - 36541721,

до відповідача - 2: Товариство з обмеженою відповідальністю "КБК", вул. Черкаська, 26, с. Петропавлівська Борщагівка, Києво-Святошинський район, Київська область, код ЄДРПОУ - 32556142,

про визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі та визнання недійсним договору підряду

Секретар судового засідання Сінкіна Е.В.

За участі представників сторін:

від прокуратури - Чулей Олександр Юрійович, прокурор відділу (№ 065598 від 23.10.2021 року),

від позивача - не з`явився,

від відповідача 1 - Баняс Василь Юрійович, в порядку самопредставництва,

від відповідача 2 - не з`явився,

в с т а н о в и в:

Керівник Ужгородської окружної прокуратури (Прокурор), в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби (Позивач), звернувся до суду із позовною заявою до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради (Відповідач-1, Департамен) та Товариства з обмеженою відповідальністю "КБК" (Відповідач-2) з вимогою про визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі та визнання недійсним договору підряду на загальну суму 4887310,96 грн. з ПДВ.

Описова частина рішення.

Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 06.05.2022 прийнято позовну заяву до розгляду за правилами загального позовного провадження та відкрито провадження у справі. Призначено підготовче засідання на 02.06.2022 і встановлено сторонам строки для подання заяв по суті справи. Даною ж ухвалою відстрочено Керівнику Ужгородської окружної прокуратури сплату судового збору до ухвалення судового рішення по справі.

17.05.2022 на адресу суду надійшов лист від Керівника Ужгородської окружної прокуратури стосовно скерування платіжного доручення №407 від 24.01.2022 (а. с. 92) на суму 4962.00 грн. щодо підтвердження оплати судового збору за подання вказаної вище позовної заяви.

02.06.2022 на адресу суду надійшло клопотання від відповідача - 1 щодо відкладення підготовчого засідання, призначеного на 02.06.2022 року. Крім того, відповідач -1 зазначає, що він не погоджується із висновком від 24.11.2021 про результат моніторингу процедури закупівлі №UA-2021-10-22-002977-a "Капітальний ремонт покриття пл. Ш. Петефі в м. Ужгороді", в ході якого виявлено порушення ст. 40 ЗУ "Про публічні закупівлі", на яке посилається прокурор. І саме тому, Департамент звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби (Закарпатська область) в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області про визнання протиправним та скасування відповідного висновку. 26.05.2022 рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду позов Департаменту задоволено. Однак, станом на 02.06.2022 повний текст рішення Департаментом не отриманий.

Ухвалою суду від 02.06.2022 відкладено підготовче засідання на 30.06.2022 та продовжено відповідачу - 1 процесуальний строк для подання відзиву до дня підготовчого засідання (до 29.06.2022).

14.06.2022 на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву від відповідача - 1, в якому він просить долучити до матеріалів справи відзив на позовну заяву, відмовити в повному обсязі у задоволенні позовних вимог прокурора.

30.06.2022 на адресу суду надійшла відповідь на відзив від Прокурора, в якій він просить поновити строк на подачу відповіді на відзив і позовні вимоги, викладені в позовній заяві, задовольнити в повному обсязі.

Ухвалою суду від 30.06.2022 закрито підготовче провадження і призначено судовий розгляд справи по суті на 15.07.2022 року.

13.07.2022 на адресу суду надійшло заперечення від відповідача - 1, в якому він просить відмовити в повному обсязі у задоволенні позовних вимог Керівника Ужгородської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби.

15.07.2022 на адресу суду надійшло клопотання про відповідача - 1, в якому він просить відкласти судове засідання по справі.

Також 15.07.2022 на адресу суду надійшли пояснення від позивача Західного офісу Держаудитслужби, які долучено судом до справи, а також заявлено клопотання розглянути справу без участі представника Позивача.

Ухвалою суду від 15.07.2022, виправленою ухвалою від 15.07.2022, відкладено розгляд справи по суті на 15.09.2022 року.

13.09.2022 від Прокурора на адресу суду надійшло клопотання про долучення та врахування при розгляді справи - копію ухвали Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.08.2022 про відкриття апеляційного провадження у справі 260/7687/21.

За підсумками судового засідання 15.09.2022, суд завершив розгляд справи по суті та після виходу з нарадчої кімнати проголосив вступну і резолютивну частини рішення.

1. Позиція Прокурора у справі.

Керівник Ужгородської окружної прокуратури (Прокурор), в інтересах держави в особі Західного офісу Держаудитслужби, звернувся до суду із позовною заявою до Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "КБК" з вимогою про визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі та визнання недійсним договору підряду на загальну суму 4887310,96 грн. з ПДВ.

Свої позовні вимоги прокурор обґрунтовує тим, що 22.10.2021 відповідачем -1 на веб - порталі Уповноваженого органу з питань закупівель оприлюднене оголошення про проведення переговорної процедури за об`єктом: "Капітальний ремонт покриття пл. Ш.Петефі в м. Ужгороді (коригування)" вартістю 4 887 310,96 грн. та повідомлення про намір укласти договір з відповідачем - 2 - ТОВ "КБК" за її наслідком (ідентифікатор закупівлі UA-2021-10-22-002977-a). Підставою для проведення даної переговорної процедури закупівлі замовником визначено п. 5 ч. 2 ст. 40 ЗУ "Про публічні закупівлі".

За результатами проведення закупівлі Департаментом з ТОВ "КБК" укладено договір підряду №21-91/1217442 від 02.11.2021 про закупівлю робіт з капітального ремонту покриття пл. Ш.Петефі в м. Ужгороді (коригування) на загальну суму 4 887 310,96 грн.

Прокурор стверджує, що вказана закупівля проведена з порушенням вимог ЗУ "Про публічні закупівлі", у зв`язку з чим результати переговорної процедури закупівлі, а також договір, укладений за наслідками її проведення, підлягають визнанню недійсними у судовому порядку.

Такі порушення на думку Прокурора полягають в тому, що переговорна процедура закупівлі за об`єктом: "Капітальний ремонт покриття пл. Ш.Петефі в м Ужгороді (коригування)" проведена у період з 22.10.2021 по 02.11.2021, тобто після спливу трьохрічного строку після укладення основного договору про закупівлю від 29.08.2018 №18-97/1217442. Тобто, відповідачем - 1 не забезпечено реалізацію мети ЗУ "Про публічні закупівлі" (далі - Закон), проведена переговорна процедура з порушенням ст. 40 Закону, уникнувши ще однієї процедури відкритих торгів та укладено договір про закупівлю послуг за бюджетні кошти.

Прокурор вказує, що зазначені порушення виявлені згідно висновку про результати моніторингу процедури закупівлі і що навіть після складання такого висновку, договір залишається діючим та виконується сторонами. При цьому залишок несплаченої суми коштів за договором складає 689 166,69 грн.

Прокурор також зазначає, що порушення вимог чинного законодавства, у разі їх не усунення, можуть призвести до негативних наслідків як для замовника, так і для територіальної громади м. Ужгорода в цілому. Тому є достатні підстави для представництва інтересів держави прокурором в суді.

Прокурор просить визнати недійсними результати зазначеної вище переговорної процедури і визнати недійсним договір підряду, укладений між відповідачами щодо виконання робіт за об`єктом: "Капітальний ремонт покриття пл. Ш.Петефі в м. Ужгороді (коригування)" на суму 4 887 310,96 грн. з ПДВ та припинити його виконання на майбутнє.

У своїй відповіді на відзив від 30.06.2022 Прокурор просив позовні вимоги задовольнити в повному обсязі, оскільки з твердженнями відповідача - 1 у відзиві не погоджується повністю. Зокрема, вказує, що відповідач - 1 не надав жодних доказів на підтвердження рішення про початок проведення переговорної процедури 06.08.2021 року. Крім того, Департамент долучив до оголошення про проведення переговорної процедури також і робочий проект після коригування з позитивним висновком експертизи, датованим 12.10.2021 року. Тобто, як стверджує Прокурор, остаточне визначення обсягу і вартості додаткових робіт було проведено після укладення основного договору про закупівлю 29.08.2021, а тому проведення переговорної процедури є порушенням закону, що тягне за собою визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі та визнання недійсним договору підряду, зокрема через укладання договору після спливу трирічного строку станом на дату його укладення - 02.11.2021 року.

Прокурор наголошує, що рішення суду у справі №260/7687/21, на яке посилається у відзиві відповідач-1, не набрало законної сили, буде оскаржуватись в апеляційному порядку, про що Прокурором було скеровано повідомлення в порядку ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" до Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області.

У клопотанні про долучення доказів, яке надійшло від Прокурора до суду 13.09.2022, надано до справи копію ухвали про відкриття апеляційного провадження Восьмим апеляційним адміністративним судом від 18.08.2022 у справі №260/7687/21.

В судовому засіданні прокурор підтримав позовні вимоги з підстав, вказаних у позовній заяві, вказавши, що інші обставини переговорної процедури та види замовлених робіт не досліджувались, оскільки сплив трирічного строку з моменту укладання основного договору виключає можливість застосування переговірної та укладання договору про закупівлі і є підставою для визнання їх недійсними. Інші обставини, на думку прокурора, не мають юридичного значення для правової оцінки ос порених дій та договору.

ІІ. Суть спору за позицією Позивача у справі - Західного офісу Держаудитслужби.

15.07.2022 на адресу суду надійшли пояснення від позивача Західного офісу Держаудитслужби з викладенням своєї позиції, в яких зазначає таке.

Позивач повідомляє, що відповідно до наказу Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області "Про початок моніторингу закупівель" від 03.11.2021 №687, та на підставі виявлених органом державного фінансового контролю ознак порушення законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель, Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області проведено моніторинг зазначеної вище закупівлі вартістю 4 938 668,00 грн. Дата початку моніторингу: 03.11.2021, дата закінчення моніторингу - 24.11.2021 року.

Позивач вказує, що в ході здійснення такого моніторингу встановлено, що за результатами проведених переговорів з ТОВ "КБК", Департаментом оприлюднено про намір укладення договору очікуваною вартістю 4 938 668,00 грн., умовою для застосування переговорної процедури зазначено п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону. Однак, Позивач вважає, що відповідачами порушено п. 8 ч. 6 ст. 40 Закону, оскільки у вказаному вище повідомленні про намір укласти договір про закупівлю відсутні відомості про експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі. Позивач зазначає, що Відповідачем-1 не надано зазначені документи на здійснений запит Позивача від 04.11.2021 року.

Окрім того, як заявляє Позивач, закупівля додаткових аналогічних робіт здійснилась Департаментом з перевищенням трьохрічного строку після укладення основного договору підряду, що є порушенням п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону, оскільки закупівля таких робіт була можлива лише у строк до 29.08.2021 включно.

Тобто згідно висновків Управління під час проведення моніторингу процедури закупівлі встановлено:

- порушення вимог п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону;

- порушення п. 8 ч. 6 ст. 40 Закону;

- порушення абз. 1 ч. 5 ст. 8 Закону.

Позивач зазначає, що у межах своєї компетенції він висунув Відповідачеві-1 вимогу здійсненими заходи щодо усунення порушень шляхом розірвання договору (припинення зобов`язань за укладеним договором) з ТОВ «КБК» № 21-91/1217442 від 02.11.2021 року (пункти 10.2 та 11.1 договору), з дотриманням ст. 188 Господарського кодексу України та ст. 651 Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

Також, Позивач в своїх поясненнях зазначає, що твердження Прокурора про невжиття належних заходів зі сторони Позивача щодо захисту інтересів держави не відповідає дійсності, оскільки, Управлінням вжито всіх вичерпних заходів (в межах повноважень) з метою усунення порушень, виявлених під час моніторингу закупівель. Позивач звертає увагу суду, що законом № 2939-XII та Законом України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VІІІ не надано права органу державного фінансового контролю звертатись до суду із позовами про визнання недійсними договорів. Тому, твердження Ужгородської окружної прокуратури про вжиття неналежних заходів зі сторони Управління не відповідає дійсності.

Однак, Позивач позовні вимоги в частині виявлених порушень та визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі та визнання недійсним договору підряду на загальну суму 4 887 310,96 грн. з ПДВ підтримує з підстав, викладених у позовній заяві та у своєму висновку.

ІІІ. Позиція Відповідача-1 - Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради.

У поданому відзиві, Департамент зазначає, що 02.08.2022 відповідач - 2 повідомив його про необхідність виконання додаткових будівельних робіт. Замовником (відповідачем - 1) було прийнято рішення про проведення переговорної процедури закупівлі 6 серпня 2021 і було розпочато проведення переговорів із підрядником.

Відповідач - 1 зазначає, що законом не визначено дати початку переговорної процедури закупівлі і ним було прийнято рішення про проведення такої процедури у період часу до закінчення трьох річного терміну з моменту укладення договору. Тому Відповідач-1 зазначає, що висновок про порушення вимог п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону є необґрунтованим.

Також, Департамент зазначає, що відповідно до п. 8 ч. 6 ст. 40 Закону, ним разом з повідомленням про намір укласти договір про закупівлю, було опубліковано в електронній системі закупівель "Обґрунтування застосування переговорної процедури", яке містить повну інформацію, якою він обґрунтовує застосування переговорної процедури закупівлі, а також посилання на документи, що підтверджують необхідність застосування процедури. Зокрема такими документами є Акт дефектів на додаткові роботи від 06.08.2021 і робочий проект після коригування з позитивним висновком експертизи від 12.10.2021 року.

Відповідно до вищевикладеного, Департамент стверджує, що під час оголошення та проведення переговорної процедури ним в повній мірі були дотримані вимоги п. 5 ч. 2 та п. 8 ч. 6 ст. 40 Закону, а позивач прийшов до хибного та передчасного висновку про порушення ним вимог ст. 40 Закону.

Крім того, Департамент не погоджується із висновком від 24.11.2021 про результат моніторингу процедури закупівлі і звернувся до Закарпатського окружного адміністративного суду з позовом до Західного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування такого висновку. Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.05.2022 у справі 260/7687/21 позов Департаменту задоволено, визнано протиправним та скасовано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі.

На підставі даної інформації, відповідач - 1 просить відмовити в повному обсязі у задоволенні позовних вимог Прокурора.

У поданому запереченні, відповідач - 1 не погоджується з висновками Прокурора у відповіді на відзив, зокрема не погоджується з твердженням, що остаточне визначення обсягу і вартості додаткових робіт уже було проведено після 29.08.2021, тобто після спливу трирічного строку після укладення основного договору. На підтвердження своїх заперечень Департамент наводить положення п. 2.4. основного договору від 29.08.2018 року. Згідно даного пункту, у разі необхідності виконання додаткових робіт. не врахованих проектною документацією, підрядник зобов`язаний протягом 5 днів повідомити замовника про обставини, що призвели до виконання таких робіт та подати замовнику пропозиції з відповідними розрахунками. Департамент вказує, що відповідач -2 повідомив його про таку необхідність 02.08.2021 і, відповідно, було прийнято рішення про проведення переговорної процедури закупівлі 06.08.2021 на засіданні тендерного комітету. Крім цього, 06.08.2021 був складений дефектний акт. Тобто, відповідач - 1 додатково підкреслює, що в даному випадку замовником було прийнято рішення про проведення переговорної процедури закупівлі у момент, коли ще не пройшло 3 роки з моменту укладення основного договору.

На переконання відповідача - 1, в ході судового розгляду мають бути додатково перевірені правові підстави для здійснення прокурором представництва в суді законних інтересів держави. В поданому заперечені, Департамент просить відмовити в повному обсязі у задоволенні позовних вимог Прокурора.

ІV. Позиція Відповідача - 2 у справі.

Відповідно до даних Витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, юридичною адресою відповідача значиться - 08130, Київська область, Києво-Святошинський район, с. Петропавлівська Борщагівка, вул. Черкаська, 26.

Згідно ч. 6 ст. 120 ГПК України, суд викликає або повідомляє експерта, перекладача, спеціаліста, а у випадках термінової необхідності - також учасників справи телефонограмою, телеграмою, засобами факсимільного зв`язку, електронною поштою або повідомленням через інші засоби зв`язку (зокрема мобільного), які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

В ході підготовчого засідання судом за трекінг номером 213 на сайті Укрпошти перевірено відстеження про вручення ухвали суду відповідачу - 2, згідно якого відправлення вручено йому особисто 30.05.2022 року. Крім того, в матеріалах справи міститься телефонограма від 08.06.2022 (а. с. 109), згідно умов якої - відповідача - 2 повідомлено про відкриття провадження у справі і про необхідність надати до суду заяви по суті справи.

Отже, суд виходить з того, що відповідач, є належно повідомленим про відкриття провадження та про необхідність подачі заяв по суті справи. Однак, станом на дату ухвалення судом рішення, заяв по суті справи від відповідача не надійшло.

Згідно з ч. 1 ст. 251 ГПК України, відзив подається протягом п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

При цьому, за правилами, визначеними нормою статті 165 ГПК України, у відзиві відповідач викладає заперечення проти позову. Але, якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті.

Отже, з досліджених судом відносин суд виходить з того, що відповідач не заперечує проти дійсності обставин, що викладені у позовній заяві та підтверджені відповідними доказами, а також викладені у відзиві та поясненнях відповідача.

Суд керується приписами статті 2 ГПК України, згідно яких завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Отже, відповідач повідомлений про строк подання відзиву належним чином, не скористався своїм правом на подання відзиву на позовну заяву у встановлений судом строк, відтак суд, керуючись нормами-принципами та завданнями ГПК України, виходить з того, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором, тому суд вирішує справу за наявними матеріалами.

Суд вирішує спір відповідно до принципу пропорційності, враховуючи: завдання господарського судочинства; забезпечення розумного балансу між приватними й публічними інтересами; особливості предмета спору; ціну позову тощо.

Також, згідно ч. 10 ст. 81 ГПК України, у разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами.

V. Мотивувальна частина рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин.

Дослідивши матеріали справи та давши їм відповідну правову оцінку, судом встановлено таке:

5.1. Судом встановлено, що 29.08.2018 був укладений основний договір підряду №18-97/1217442 (а. с. 45 - 51) між відповідачами, згідно даних якого договірна ціна визначається на основі кошторису та складає 30 927 820,44 грн. з ПДВ.

Пунктом п. 2.4. договору також передбачено, що у разі необхідності виконання додаткових робіт, не врахованих проектною документацією, підрядник зобов`язаний протягом 5 днів повідомити замовника про обставини, що призвели до виконання таких робіт, та подати замовнику пропозиції з відповідними розрахунками. Замовник протягом 5 днів розглядає зазначені пропозиції, приймає рішення по суті та повідомляє про нього підрядника.

Згідно приписів п. 3.1. договору, термін виконання робіт до 01.12.2019 року.

21.10.2021 сторонами була підписана угода про зміну договору від 29.08.2021 (а. с. 52), згідно даних якої договірна ціна робіт визначається на основі кошторису та складає 26 391 340,08 грн. з ПДВ.

22.12.2021 була укладена також ще одна угода про зміну договору від 29.08.2018 (а. с. 53), згідно даних якої термін виконання робіт встановлено до 01.07.2022 року.

5.2. Під час виконання основного договору підряду 06.08.2021 Департаментом міського господарства Ужгородської міської ради було затверджено дефектний акт на капітальний ремонт покриття пл. Ш. Петефі у м. Ужгород (а. с. 145 - 146).

Також, 06.08.2021 відбулося засідання тендерного комітету Департаменту міського господарства Ужгородської міської ради, оформлений протоколом №112-21 (а. с. 147 - 148), згідно даних якого вирішено провести переговорну процедуру закупівлі додаткових будівельних робіт з капітального ремонту покриття пл. Ш. Петефі в м. Ужгороді (коригування) та провести переговори з учасником.

22.10.2021 відповідачем-1 на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель оприлюднене оголошення про проведення переговорної процедури за об`єктом: "Капітальний ремонт покриття пл. Ш. Петефі в м. Ужгороді (коригування)" вартістю 4 887 310,96 грн. та повідомлення про намір укласти договір з відповідачем - 2 - ТОВ "КБК" за її наслідком (ідентифікатор закупівлі UA-2021-10-22-002977-a) (а. с. 24 - 25). В даному повідомленні вказано умовою застосування переговорної процедури закупівлі - п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону. У п. 8 зазначеного повідомлення передбачено обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі з посиланням на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі, а саме робочий проект на капітальний ремонт покриття пл. Ш. Петефі в м. Ужгороді після коригування, який отримав позитивний висновок експертизи ТОВ "Експерт проект груп" від 12.10.2021 та акт дефектів на додаткові роботи від 06.08.2021 року.

Також, було оприлюднено річний план (а. с. 26), згідно з даними якого розмір бюджетного призначення складає - 4 938 668,00 грн. з ПДВ, орієнтований початок проведення - жовтень 2021 року, умови застосування переговорної процедури закупівлі - п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону та протокол розкриття тендерних пропозицій UA-2021-10-22-002977-a (а. с. 27 - 28), де учасником вказаний ТОВ "КБК", який відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Вказано, що відсутні підстави для відмови.

02.11.2021 був сформований звіт про результати проведення процедури закупівлі (а. с. 35 - 42), згідно даних якого передбачений строк виконання робіт: до 25 грудня 2021 року і умови оплати. Також передбачено, що учасником процедури закупівлі є ТОВ "КБК", який відповідає кваліфікаційним критеріям.

Згідно даних звіту, 22.12.2021 відповідачу - 2 перераховано відповідачем - 1 - 385 267,48 грн. (а. с. 39); 16.12.2021 перераховано 865 125,40 грн.; 08.11.2021 перераховано 1 466 193,29 грн.; 07.12.2021 перераховано 1 481 628,10 грн. Разом сплачено 4 198 214.27 грн.

5.3. 02.11.2021 між відповідачами був укладений договір підряду №21-91/1217442 (далі - договір) (а. с. 29 - 33).

Згідно п. 1.1. договору, підрядник (відповідач -2) зобов`язується за завданням замовника (відповідача - 1) на свій ризик, в межах договірної ціни, власними та залученими силами і засобами, виконати та здати замовнику в установлений договором підряду строк закінчені роботи - будівництво трубопроводів, ліній зв`язку та електропередач, щосе, доріг, аеродромів і залізничних доріг; вирівнювання поверхонь (капітальний ремонт покриття пл. Ш. Петефі в м. Ужгороді (коригування), відповідно до змісту тендерної пропозиції переможця торгів.

Пунктом 2.1. договору передбачено, що договірна ціна робіт визначається на основі кошторису та складає 4 887 310,96 грн. з ПДВ. У пункті 2.2. договору передбачено, що зобов`язання за даним договором виникають за наявності та в межах бюджетних призначень на 2021 рік - 4 887 310,96 грн. та можуть змінюватися залежно від фактичного фінансування шляхом укладення додаткової угоди.

Згідно п. 2.4. договору, у разі необхідності виконання додаткових робіт, не врахованих проектною документацією, підрядник зобов`язаний протягом 5 днів повідомити замовника про обставини, що призвели до виконання таких робіт, та подати замовнику пропозиції з відповідними розрахунками. Замовник протягом 5 днів розглядає зазначені пропозиції, приймає рішення по суті та повідомляє про нього підрядника.

Пунктом 2.5. договору передбачено, що термін виконання робіт до 25.12.2021 року.

Договірна ціна (а. с. 33) за виконання зазначених вище робіт складає 4 887 310,96 грн. і складена в поточних цінах станом на 20.10.2021 року.

22.12.2021 між сторонами була підписана угода про зміну договору від 02.11.2021 (а. с. 34), згідно умов якої встановлено термін виконання робіт до 01.07.2022 року.

5.4. 24.11.2021 позивачем був складений висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-10-22-002977-a (далі - процедура закупівлі) (а. с. 54 - 58).

Згідно п. 3 даного висновку встановлено, що з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель позивач зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, зокрема шляхом розірвання договору з ТОВ "КБК" від 02.11.2021 з дотриманням ст. 188 ГКУ, ст. 651 ЦКУ і протягом 5 робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію/документи, що свідчать про вжиття таких заходів.

У констатуючій частині такого висновку встановлено позивачем, що на порушення п. 8 ч. 6 ст. 40 Закону в оприлюдненому замовником повідомленні про намір укласти договір про закупівлю відсутні експертні, нормативні, технічні і інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Позивач зазначає в даному висновку, що замовником не надано експертні, нормативні, технічні і інші документи, які б підтверджували наявність умов застосування переговорної процедури у відповідь на запит від 04.11.2021 року.

5.5. 16.03.2022 Ужгородською окружною прокуратурою було направлено повідомлення в порядку ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" (а. с. 79 - 82), в якому зазначає, що в порядку ч. 4 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" в інтересах держави в особі Західного офісу Державної аудиторської служби буде подано позовну заяву до відповідача - 1 і відповідача - 2 про визнання недійсним результатів переговорної процедури закупівлі і договору про закупівлю послуг за бюджетні кошти.

5.6. Рішенням Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.05.2022 у справі №260/7687/21 - позовну заяву Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради до Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області - задоволено. Визнано протиправним і скасовано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2021-10-22-002977 від 24.11.2021 року.

Ухвалою Восьмого апеляційного адміністративного суду від 18.08.2022 у справі №260/7687/21 поновлено строк Прокурору на апеляційне оскарження рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.05.2022 у справі і відкрито апеляційне провадження. Зупинено дію рішення Закарпатського окружного адміністративного суду від 26.05.2022 у справі №260/7687/21.

Рішення не набрало законної сили.

5.7. Дослідивши долучені сторонами докази, суд дійшов висновку, що у задоволенні позову слід відмовити повністю, оскільки Відповідачем - 1 долучені до матеріалів справи належні і допустимі докази, які підтверджують, що ним станом на 06.08.2021 не було допущено порушення вимог ст. 40 ЗУ "Про публічні закупівлі" стовно права протягом трирічного строку з моменту укладення основної угоди щодо можливості застосування переговорної процедури закупівлі і, як наслідок, за результатами переговорної процедури - укладено договір підряду від 02.11.2021 року. Також, ним було в повідомленні про намір укласти зазначений вище договір долучено обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі з посиланням на експертні, нормативні і інші документи, зокрема на акт дефектів від 06.08.2021 і робочий проект. Відповідно до цього, судом не встановлено порушення відповідачем - 1 вимог ст. 40 Закону, про які зазначав позивач в висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.

Перевіряючи доводи і заперечення сторін, суд зазначає таке.

5.8. Норми законодавства, що регулюють спірні відносини.

Цивільний кодекс України.

Стаття 11. Підстави виникнення цивільних прав та обов`язків.

1. Цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

2. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є:

1) договори та інші правочини;

Стаття 15. Право на захист цивільних прав та інтересів

1. Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

2. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Стаття 203. Загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину

1. Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Стаття 204. Презумпція правомірності правочину

1. Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Стаття 215. Недійсність правочину

1. Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Стаття 509. Поняття зобов`язання та підстави його виникнення.

1. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку

Стаття 626. Поняття та види договору.

1. Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Стаття 629. Обов`язковість договору.

1. Договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Стаття 631. Строк договору.

1. Строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору.

2. Договір набирає чинності з моменту його укладення.

3. Сторони можуть встановити, що умови договору застосовуються до відносин між ними, які виникли до його укладення.

4. Закінчення строку договору не звільняє сторони від відповідальності за його порушення, яке мало місце під час дії договору.

Господарський кодекс України.

Стаття 174. Підстави виникнення господарських зобов`язань.

Однією з підстав виникнення господарського зобов`язання є господарський договір та інші угоди, передбачені законом, а також угоди не передбачені законом, але які йому не суперечать.

Закон України "Про публічні закупівлі"

Стаття 5. Принципи здійснення публічних закупівель та недискримінація учасників.

1. Закупівлі здійснюються за такими принципами:

1) добросовісна конкуренція серед учасників;

2) максимальна економія, ефективність та пропорційність;

3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;

4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них;

5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;

6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Стаття 8. Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель

1. Моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).

Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.

5. Протягом строку проведення моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю, відповідальна за проведення моніторингу процедури закупівель, має право через електронну систему закупівель запитувати у замовника пояснення (інформацію, документи) щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі. Усі такі запити про надання пояснень автоматично оприлюднюються електронною системою закупівель. Замовник протягом трьох робочих днів з дня оприлюднення запиту про надання пояснень щодо прийнятих рішень та/або вчинених дій чи бездіяльності, які є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, повинен надати відповідні пояснення (інформацію, документи) через електронну систему закупівель.

Стаття 10. Оприлюднення інформації про закупівлю

1. Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю.

Стаття 13. Процедури закупівлі

1. Закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

2. Як виняток та відповідно до умов, визначених у частині другій статті 40 цього Закону, замовники можуть застосовувати переговорну процедуру закупівлі.

3. Замовник здійснює процедури закупівлі шляхом використання електронної системи закупівель.

Стаття 17. Підстави для відмови в участі у процедурі закупівлі

1. Замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 частини другої статті 40 цього Закону) в разі, якщо:…

Розділ VII

ПЕРЕГОВОРНА ПРОЦЕДУРА ЗАКУПІВЛІ

Стаття 40. Умови застосування переговорної процедури закупівлі

1. Переговорна процедура закупівлі використовується замовником як виняток і відповідно до якої замовник укладає договір про закупівлю після проведення переговорів щодо ціни та інших умов договору про закупівлю з одним або кількома учасниками процедури закупівлі.

2. Переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі:

5) якщо після укладення договору про закупівлю у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника. Можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг можуть бути передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера. Закупівля додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника здійснюється протягом трьох років після укладення договору про закупівлю, якщо загальна вартість таких робіт чи послуг не перевищує 50 відсотків ціни основного договору про закупівлю, укладеного за результатами проведення тендера;

4. За результатами проведених переговорів з учасником (учасниками) процедури закупівлі замовник приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю.

5. Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю обов`язково безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель протягом одного дня після ухвалення рішення.

6. Повідомлення про намір укласти договір про закупівлю повинно містити таку інформацію:

1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія;

2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності);

3) кількість, місце та строк поставки товарів, виконання робіт чи надання послуг;

4) найменування, ідентифікаційний код учасника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань або реєстраційний номер облікової картки платника податків або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та офіційно повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті) постачальника товарів, виконавця робіт чи надавача послуг;

5) місцезнаходження та контактні номери телефонів учасника (учасників), з яким (якими) проведено переговори;

6) узгоджена ціна пропозиції учасника процедури закупівлі;

7) умова застосування переговорної процедури закупівлі відповідно до частини другої цієї статті;

8) обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі, експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Повідомлення про намір укласти договір може містити іншу інформацію.

Стаття 43. Нікчемність договору про закупівлю

1. Договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону;

5) якщо назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником не відповідає товарам, роботам чи послугам, що фактично закуплені замовником.

5.9. Висновки суду та норми права, що підлягають застосуванню.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення представників сторін, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступних висновків.

Твердження Прокурора щодо порушення відповідачем - 1 вимог п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону не відповідає дійсності, оскільки відповідач - 1 належними та допустимими доказами підтвердив, що переговірна процедура розпочата у межах трирічного строку після укладення основного договору підряду, що передбачено також основним договором закупівлі. Такими доказами є зокрема, дефектний акт від 06.08.2021 та протокол засідання тендерного комітету від 06.08.2021, яким вирішили провести переговорну процедуру закупівлі додаткових будівельних робіт з капітального ремонту покриття пл. Ш. Петефі в м. Ужгороді. Дані обидва документи датуються 06.08.2021, тобто до спливу трьохрічного строку з моменту укладення основного договору підряду (29.08.2018). Крім того, чинне законодавство, зокрема ЗУ "Про публічні закупівлі" не містить положень, які б визначали дати початку переговорної процедури закупівлі.

Твердження позивача стосовно порушення відповідачем - 1 абз. 1 ч. 5 ст. 8 Закону не підтверджено належними доказами. Зокрема, позивач зазначає, що в ході проведення моніторингу, ним 04.11.2021 направлено запит до відповідача - 1 з питань, які є предметом досліджень в рамках моніторингу з документальним підтвердженням обґрунтування застосування переговорної процедури для закупівлі додаткових робіт з капітального ремонту. Водночас, замовником не надано експертні, нормативні, технічні та інші документи. Однак, на підтвердження позивач не долучає належним чином завірену копію такого запиту до відповідача - 1. Не долучено до матеріалів справи такого запиту і Прокурором. Як наслідок, порушення відповідачем - 1 аб. 1 ч. 5 ст. 8 Закону не є документально підтвердженим.

Крім того, порушення відповідачем - 1 п. 8 ч. 6 ст. 40 Закону, про яке зазначено у висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, також не знайшло свого підтвердження. Розглянувши матеріали справи, а саме повідомлення про намір укласти договір під час застосування переговорної процедури, оприлюднене відповідачем - 1, судом встановлено, що обґрунтування застосування переговорної процедури закупівлі з посиланням на експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі, міститься в п. 8 такого повідомлення. Відповідачем - 1 зазначено, що роботи тривають, але виникли додаткові роботи, які не були передбачені проектом; договір буде укладено з попереднім виконавцем цих робіт, такі роботи технічно та економічно пов`язані з головним договором; загальна вартість робіт не перевищує 50 % вартості головного договору. Відповідач - 1 зазначає, що роботи слід виконувати однією підрядною організацією, так як її заміна призведе до несумісності та виникнення проблем технічного характеру. Документами, що підтверджують необхідність застосування процедури є: акт дефектів на додаткові роботи від 06.08.2021 і робочий проект після коригування з позитивним висновком експертизи від 12.10.2021 року. Відповідно, відповідач - 1 належно обґрунтував застосування переговорної процедури закупівлі і долучив експертні, нормативні, технічні та інші документи, що підтверджують наявність умов застосування переговорної процедури закупівлі.

Прокурором також не надано доказів, які б підтверджували нецільове використання бюджетних коштів при проведенні процедури закупівлі і не обґрунтовано як саме визнання недійсними результатів переговорної процедури закупівлі та визнання недійсним договору підряду вплине на швидкість та дотримання строків виконання робіт.

Судом враховується принцип співмірності наслідків даних порушень, які виявлені та ризиків, які вони утворюють, а також дотримання справедливого балансу між інтересами СПД, безпосередніх отримувачів придбаних послуг і публічними інтересами.

Тобто, в даному випадку, сам факт підписання додаткового договору закупівлі за процедурою, яка розпочата на законних підставах, не приймається судом як єдина та виключна підстава для визнання недійними результатів переговорної процедури та визнання недійсним такого договору. Задоволення позову при таких фактичних обставинах буде мати негативний результат як для інтересів місцевого самоврядування, так і для інтересів сторін. Співмірність наслідків визнання недійсним договору Прокурор та позивач не обгрунтували у своїх заявах по суті справи.

Також, суд зазначає, що зміст статей 3, 15, 16 ЦКУ свідчить, що правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів. За результатами розгляду такого спору має бути визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушено, в чому полягає його порушення, оскільки в залежності від цього визначається належний спосіб захисту порушеного права, якщо воно мало місце. Такі висновки, викладені також у постанові Верховного Суду від 01.06.2016 у справі №920/1771/14 та постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі №910/23369/17.

Вирішуючи господарський спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити (така правова позиція викладена у постанові колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.06.2019 у справі №910/6642/18).

Виходячи із змісту статті 215 ЦКУ, вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненим правочином.

В якості способу захисту інтересів держави прокурор обрав визнання недійcними результатів переговорної процедури і договору, укладеного за результатом переговорної процедури, та порушеним правом вказав те, що порушення процедури державних закупівель унеможливлює раціональне та ефективне використання коштів місцевого бюджету і здатне спричинити істотної шкоди інтересам територіальної громади у вигляді неефективного використання бюджетних коштів.

Обгрунтовуючи свої вимоги Прокурор послався на загальні норми цивільного законодавства, зокрема вказав, що способом захисту права є визначений ч. 2 ст. 16 ЦК України спосіб - визнання правочину недійсним.

Посилаючись на ч. 1 ст. 215 ЦК України Прокурор вказує, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Прокурор не обґрунтував, яких вимог не дотримано відповідачами з перелічених у ст. 203 ЦК України. В той же час, з пояснень Прокурора, доводів Позивача та обставин справи, вони стверджують про обставини, що вказують на підставу визнання недійним договору, що зазначена у п. 1 ст. 203 - зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Прокурор у позовній заяві зазначає про наслідки визнання недійним правочину - кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.

При цьому Прокурор та Позивач наполягають, що закупівля додаткових аналогічних робіт здійснилась Департаментом з перевищенням трьохрічного строку після укладення основного договору підряду, що є порушенням п. 5 ч. 2 ст. 40 Закону, оскільки закупівля таких робіт була можлива лише у строк до 29.08.2021 включно, а стосовно наслідків недійсності правочину - просять визнати договір недійсним та припинити його виконання на майбутнє.

За змістом статей 15, 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Реалізація права на захист цивільних прав здійснюється за допомогою способів захисту, зокрема передбачених законом.

Під способом захисту цивільного права чи інтересу розуміють визначені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав, інтересів і вплив на правопорушника (аналогічний висновок, викладений у п. 5.5 постанови Великої Палати Верховного Суду від 22.08.2018 у справі № 925/1265/16, у п. 67 постанови Великої Палати Верховного Суду від 31.07.2021 у справі № 903/1030/19). Інакше кажучи, це дії, спрямовані на попередження порушення або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу. Такі способи мають бути доступними й ефективними (подібний висновок, викладений п. 14 постанови Великої Палати Верховного Суду від 29.05.2019 у справі № 310/11024/15-ц).

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Вимога захисту цивільного права чи інтересу має забезпечити їх поновлення, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі отримання відповідного відшкодування (висновки, викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 09.02.2021 у справі № 381/622/17).

Частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України визначено основні способи захисту цивільних прав та інтересів.

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересу є визнання правочину недійсним (пункт 2 частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України).

За приписами статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5, 6 статті 203 Цивільного кодексу України.

Згідно із частинами 1-3, 5, 6 статті 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Недійсність правочину зумовлена наявністю дефектів його елементів: дефекти (незаконність) змісту правочину; дефекти (недотримання) форми; дефекти суб`єктного складу; дефекти волі - невідповідність волі та волевиявлення.

Отже, відповідно до статей 16, 203, 215 Цивільного кодексу України для визнання судом оспорюваного правочину недійсним необхідним є: пред`явлення позову однією із сторін правочину або іншою заінтересованою особою; наявність підстав для оспорювання правочину; встановлення, чи порушується (не визнається або оспорюється) суб`єктивне цивільне право або інтерес особи, яка звернулася до суду. Таке розуміння визнання оспорюваного правочину недійсним як способу захисту є усталеним у судовій практиці.

Прокурор та позивач не довели, що договір суперечить Цивільному кодексу України, а також не наведено аргументи та вимоги щодо застосування до спірних правовідносин наслідків вчинення правочину, що порушує публічний порядок, що передбачені статтею 228 ЦК України (нікчемний правочин). У зазначеній статті визначено правові наслідки вчинення правочинів, що порушують публічний порядок, а також встановлено їх перелік.

Відповідно ч. 1 статті 74 ГКУ України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Отже, прокурор повинен доводити в чому конкретно полягала завідома суперечна інтересам держави і суспільства мета укладення господарського договору, якою із сторін і в якій мірі виконано зобов`язання, а також наявність наміру у кожної із сторін.

Зі змісту заявленого позову вбачається, що його подано на захист порушених, на думку прокурора, матеріальних інтересів держави (територіальної громади), з підстав необґрунтованого застосування переговорної процедури закупівлі та при недотриманні визначеного законодавством принципу максимальної ефективності.

Проте, прокурором не надано будь-яких доказів в підтвердження, як неефективності укладеного договору, так і наявності чи загрози отримати збитки територіальною громадою внаслідок укладення правочину на визначених сторонами умовах, а також встановлення його невигідності для місцевого самоврядування.

Прокурор в позовній заяві не вказав розмір неефективно використаних бюджетних коштів та не заявляв вимог про відшкодування територіальній громаді розміру понесених збитків.

Відмовляючи у позові Прокурора у цій справі суд виходить з того, що згідно норми-дефініції п. 6 ст. 1 ЗУ "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.

Згідно норми-дефініції п. 18 ст. 1 ЗУ "Про публічні закупівлі" переможець процедури закупівлі - учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Згідно норми-дефініції п. 37 ст. 1 ЗУ "Про публічні закупівлі" учасник процедури закупівлі/спрощеної закупівлі (далі - учасник) - юридична особа, яка взяла участь у переговорах у разі застосування переговорної процедури закупівлі.

Отже, на переконання суду важливим для правової оцінки є не дата укладання договору про закупівлю, а саме дата початку переговорної процедури, що має розпочатися до спливу трирічного строку з дня укладання основного договору.

Суд погоджується з твердженням Відповідача-1, що переговорна процедура у спірних правовідносинах була розпочата до спливу трирічного строку дії основного договору, а дата її закінчення не має юридичного значення. При оцінці дій відповідачів при укладання оспореного договору про закупівлю суд виходить з того, що переговірна процедура це процес, який має розпочатися із спеціальним суб`єктом, який є виконавцем робіт і учасником такого же типу закупівель і робіт. Переговори проводяться, якщо у замовника виникла необхідність у закупівлі додаткових аналогічних робіт чи послуг у того самого учасника.

Суд виходить з того, що відповідачем підтверджено наявність підстав для укладання спірного договору, можливість і умови таких додаткових робіт чи послуг передбачені в основному договорі про закупівлю, який укладений за результатами проведення тендера.

Суд не встановив, а Позивач і Прокурор не довели, що укладанням спірного договору було порушено принципи здійснення публічних закупівель, зокрема суд погодився з Відповідачем-1, що закупівлі відповідають таким принципам: максимальна економія, ефективність та пропорційність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; запобігання корупційним діям і зловживанням.

Отже, відповідно до приписів ст. 204 ЦК України правочин є правомірним, оскільки його недійсність прямо не встановлена законом, а Прокурором і Позивачем не доведено підстав для визнання його судом недійсним.

5.10. Щодо представництва Прокурором інтересів держави.

У статті 4 ГПК України закріплено право на звернення до господарського суду. Зокрема, державні органи мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Водночас у силу пункту 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 звернула увагу, зокрема, що бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Тобто прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва.

Неналежне виконання позивачем своїх обов`язків із захисту інтересів держави слугували підставою для звернення прокурора з цим позовом в інтересах держави аби інтереси держави були належно захищені.

18.02.2022 Прокурором був направлений запит до позивача у порядку ч. 4 с. 23 ЗУ "Про прокуратуру" (а. с. 72 - 74), в якому зазначено, зокрема, що окружною прокуратурою вбачаються підстави для захисту інтересів держави в судовому порядку шляхом оскарження результатів закупівлі.

У відповідь, позивач 01.03.2022 направив прокурору лист (а. с. 75 - 78) про надання інформації, в якому інформує, що підтримає позовну заяву Прокурора за умови, що підставою для звернення до суду будуть матеріали державного фінансового контролю, а саме висновок про результати проведеного моніторингу процедури закупівлі.

16.03.2022 Ужгородською окружною прокуратурою було направлено повідомлення в порядку ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" (а. с. 79 - 82), в якому зазначає, що в порядку ч. 4 ст. 23 ЗУ "Про прокуратуру" в інтересах держави в особі Західного офісу Державної аудиторської служби буде подано позовну заяву до відповідача - 1 і відповідача - 2 про визнання недійсним результатів переговорної процедури закупівлі і договору про закупівлю послуг за бюджетні кошти.

Позов прокурором подано до суду у даній справі 25.04.2022 року.

Відтак, прокурором було дотримано порядок передбачений статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", тому підстави для представництва інтересів держави підтверджено.

Щодо обґрунтованості рішення.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст. 76-79 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Стаття 74 ГПК України передбачає, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У цій справі суд вважає достатніми обґрунтування свого рішення про відмову у задоволенні позовних вимог.

VІ. Розподіл судових витрат.

Згідно платіжного доручення №407 від 05.05.2022 (а. с. 92) прокурором при поданні позовної заяви сплачено судовий збір у розмірі 4962,00 грн.

Таким чином, судові витрати слід покласти на прокурора згідно п. 2 ч. 4 ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 2, 13, 73, 74, 86, 129, 236, 238, 241 ГПК України, суд -

у х в а л и в:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Судові витрати покласти на прокурора.

Рішення Господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду згідно ст. 256 ГПК України подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення може бути оскаржене до Західного апеляційного Господарського суду.

Повний текст судового рішення складений 26.09.2022 року.

Суддя П.Д. Пригуза