РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.08.2022Справа № 910/7514/21

За позовом Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель";

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТФ-К";

про захист порушеного права інтелектуальної власності.

Суддя Мандриченко О.В.

Секретар судового засідання Рябий І.П.

Представники:

Від позивача: не з`явилися;

Від відповідача: Вербицька В.М., адвокат, ордер серії КС № 812007 від 08.06.2021;

Міняйло Є.В., уповноважена особа.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Приватне акціонерне товариство "Завод Південкабель" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" про захист порушеного права інтелектуальної власності в якому просить:

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" припинити порушення прав Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель" на винахід за патентом України № 60285;

- заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" використовувати винахід "Кабель силовий" за патентом України № 60285, а саме, заборонити продаж будь-якого товару, виготовленого із застосуванням запатентованого винаходу, серед іншого, товарів за митними деклараціями № UA100630/2021/084694 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084693 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084495 від 15.03.2021, які виготовлені із застосуванням запатентованого винаходу, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення) та інше введення таких товарів в цивільний оборот або зберігання таких товарів в зазначених цілях.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.05.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/7514/21, справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження зі стадії підготовчого засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.09.2021 постановлено призначити у справі № 910/7514/21 судову експертизу об`єктів інтелектуальної власності, проведення якої доручити Науково-дослідному центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України та витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю "ТФ-К":

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- копії супровідних документів до кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV та кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, які містять їх технічні характеристики.

Від Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України надійшов супровідний лист з клопотанням судового експерта та повідомленням про те, що зразки кабелю та документи не надходили.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2021 постановлено поновити провадження у справі № 910/7514/21, розгляд клопотання судового експерта призначити на 21.12.21, повторно витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю "ТФ-К":

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- копії супровідних документів до кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV та кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, які містять їх технічні характеристики.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.12.2021 постановлено втретє зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" надати господарському суду:

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- копії супровідних документів до кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV та кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, які містять їх технічні характеристики.

У підготовче засідання 01.02.2022 представниками відповідача витребувані судом документи не були надані, натомість було подане повідомлення про неможливість подання доказів.

У підготовчому засіданні 14.06.2022 розглядалося клопотання відповідача про відвід судових експертів, за наслідком розгляду якого, господарським судом відмовлено у його задоволенні.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.06.2022 постановлено закрити підготовче провадження та призначити справу № 910/7514/21 до судового розгляду по суті на 12.07.2022.

У судових засіданнях 12.07.2022 та 26.07.2022 було оголошено перерви.

У судове засідання 14.06.2022 представник позивача не з`явився, про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

Натомість представником позивача подане клопотання про відкладення розгляду справи, яке обґрунтовує тим, що обидва представника Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель" перебуватимуть у щорічній відпустці та не зможуть взяти участь у судовому засіданні.

Згідно з частинами 1, 3 статті 202 Господарського процесуального кодексу України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час та місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті. Якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника у разі повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки.

Згідно з частинами 1, 2 статті 216 Господарського процесуального кодексу України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Одночасно, застосовуючи відповідно до частини 1 статті 4 Господарського процесуального кодексу України, статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» при розгляді справи частину 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суд зазначає, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (п.35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain).

Суд зазначає, що наведена представником позивача причина (щорічна відпустка) не перешкоджають розгляду по суті цього конкретного спору, з огляду на його стадію та тривалість.

Суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив відмовити у задоволенні клопотання про відкладення розгляду справи.

З огляду на те, що неявка представника Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель" не перешкоджає всебічному, повному та об`єктивному розгляду всіх обставин справи, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Представники відповідача у судовому засіданні 14.06.2022 проти позовних вимог заперечували, у задоволенні позову просили відмовити.

23.08.2022 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно та повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Завод Південкабель" (далі - позивач) є власником патенту України № 60285 (далі - патент) на винахід "Кабель силовий" (далі - винахід) (дата подання заявки - 30.07.2003, дата, з якої є чинними права - 10.12.2008).

Вказаним патентом захищений винахід:

1. Кабель силовий, що складається з металевої струмопровідної жили та ізоляції, який відрізняється тим, що ізоляція виготовлена у вигляді одночасно нанесених на жилу методом екструзії внутрішнього шару провідникового полімерного матеріалу, шару вулканізованого поліетилену з високими ізоляційними властивостями та зовнішнього шару провідникового полімерного матеріалу, поверх ізоляції методом обмотки нанесені шар неметалевого електропровідного полотна або шар електропровідної водонабухаючої плівки та полімерна оболонка, виготовлена, наприклад, з полівінілхлоридного пластикату, поліетилену чи полівінілхлоридного пластикату зниженої горючості або низького димовиділення, причому струмопровідна жила виготовлена ущільненою.

2. Кабель силовий за п. 1, який відрізняється тим, що додатково містить поверх електропровідного полотна або шару електропровідної водонабухаючої плівки екран з нанесених навиванням мідних дротин, обмотаних разом принаймні однією мідною стрічкою, та нанесений методом обмотки шар полімерної плівки.

3. Кабель силовий за п. 1, який відрізняється тим, що додатково містить поверх електропровідного полотна або шару електропровідної водонабухаючої плівки екран з нанесених навиванням та обмотаних разом принаймні однією мідною стрічкою мідних дротин, нанесений методом обмотки шар неметалевого полотна або полімерної плівки та шар алюмополімерної плівки.

4. Кабель силовий за п. 1, який відрізняється тим, що додатково містить послідовно нанесені поверх неметалевого електропровідного полотна або електропровідної водонабухаючої плівки екран з мідних дротин і/або принаймні однієї, накладеної методом обмотки, мідної стрічки, а також екструдований шланг з полімерного матеріалу та броню з твердих алюмінієвих дротин.

Позивач вказує, що йому стало відомо про імпорт Товариством з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" (далі - відповідач) товарів, які, на його думку, порушують права інтелектуальної власності Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель" на винахід.

Приватне акціонерне товариство "Завод Південкабель" зазначає, що представниками Київської митниці Держмитслужби України було повідомлено позивачу про призупинення митного оформлення імпортованих відповідачем товарів, про що зазначено у наступних повідомленнях:

- повідомленні від 19.03.2021 № 7.8-18-02/179/п про призупинення, на підставі статті 399 Митного кодексу України, митного оформлення товару, що імпортується відповідачем по митній декларації № UA100630/2021/084694 від 17.03.2021, а саме кабель силовий, що містить ізольовані металеві жили, ізоляцію з внутрішнім та зовнішнім екранами, основний шар ізоляції, металевий екран та оболонку, який відрізняється тим, що внутрішній та зовнішній екрани ізоляції виконано з напівпровідникового поліетилену з вмістом інших добавок/домішок, основний шар ізоляції виконано з чистого зшитого поліетилену, а металевий екран виконано з мідних дротів і/або стрічок, що рівномірно розподілені навколо ізоляції: - кабель без з`єднувальних деталей, з іншими провідниками, призначений для передачі електроенергії по лініях для напруги понад 10000 В, але не більше як 150 кВ: - арт. XRUHAKXS-WTC 1х800ІШС/95 87/150kV - 0,420 км; - арт. XRUHAKXS-WTC 1X800RMC/95 87/150kV-0,420км;-арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV-0,375 км. (Не для військового призначення. Кабель виготовлено на замовлення № 014/2020 згідно патенту на промисловий зразок № 41892 від 10.07.2020). Виробник TELE-FONIKA KABLE S.A. Торговельна марка TELE-FONIKA KABLE. Країна виробництва -PL (Польща).

- повідомленні від 19.03.2021 № 7.8-18-02/181/п про призупинення, на підставі статті 399 Митного кодексу України, митного оформлення товару, що імпортується відповідачем по митній декларації № UA 100630/2021/084693 від 17.03.2021, а саме кабель силовий, що містить ізольовані металеві жили, ізоляцію з внутрішнім та зовнішнім екранами, основний шар ізоляції, металевий екран та оболонку, який відрізняється тим, що внутрішній та зовнішній екрани ізоляції виконано з напівпровідникового поліетилену з вмістом інших добавок/домішок, основний шар ізоляції виконано з чистого зшитого поліетилену, а металевий екран виконано з мідних дротів і/або стрічок, що рівномірно розподілені навколо ізоляції: - кабель без з`єднувальних деталей, з іншими провідниками, призначений для передачі електроенергії по лініях для напруги понад 10000 В, але не більше як 150 кВ: - арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV - 0,240 км; - арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV-0,360 км;-арт. XRUFIAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV-0,390 км. (Не для військового призначення. Кабель виготовлено на замовлення № 014/2020 згідно патенту на промисловий зразок № 41892 від 10.07.2020). Виробник TELE-FONIKA KABLE S.A. Торговельна марка TELE-FONIKA KABLE. Країна виробництва -PL (Польща).

- повідомленні від 19.03.2021 № 7.8-18-02/184/п про призупинення, на підставі статті 399 Митного кодексу України, митного оформлення товару, що імпортується відповідачем по митній декларації № UA 100630/2021/084495 від 15.03.2021, а саме кабель силовий, що містить ізольовані металеві жили, ізоляцію з внутрішнім та зовнішнім екранами, основний шар ізоляції, металевий екран та оболонку, який відрізняється тим, що внутрішній та зовнішній екрани ізоляції виконано з напівпровідникового поліетилену з вмістом інших добавок/домішок, основний шар ізоляції виконано з чистого зшитого поліетилену, а металевий екран виконано з мідних дротів і/або стрічок, що рівномірно розподілені навколо ізоляції: - кабель без з`єднувальних деталей, з іншими провідниками, призначений для передачі електроенергії по лініях для напруги понад 10000 В, але не більше як 150 кВ: - арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV - 0,480 км; - арт. XRUHAKXS-WTC 1 x240RMC/95 87/150kV - 0,630 км. (He для військового призначення. Кабель виготовлено на замовлення № 014/2020 згідно патенту па промисловий зразок № 41892 від 10.07.2020). Виробник TELE-FONIKA KABLE S.A. Торговельна марка TELE-FONIKA KABLE. Країна виробництва-PL (Польща).

Враховуючи наведене позивач вважає дії відповідача такими, що порушують права інтелектуальної власності на патент України № 60285 на винахід "Кабель силовий".

На думку позивача, Товариством з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" без дозволу Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель" використано винахід «Кабель силовий» за патентом України № 60285 шляхом імпорту товарів за митними деклараціями № UA100630/2021/084694 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084693 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084495 від 15.03.2021, виготовлених із застосуванням запатентованого винаходу.

Позивач зазначає, що ним, на виконання вимог частини 12 статті 399 Митного кодексу України, з дозволу митного органу, взято проби (зразки) товарів за митними деклараціями № UA100630/2021/084694 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084693 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084495 від 15.03.2021, щодо яких прийнято рішення про призупинення митного оформлення. Зразки товарів позивачем передано до Науково-дослідного інституту інтелектуальної власності Національної академії правових наук України з метою отримання висновку експерта за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності.

05 квітня 2021 року експертами Науково-дослідного інституту інтелектуальної власності Національної академії правових наук України за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності був складений висновок експертів № 1321.

За результатами проведеного експертного дослідження було надано наступний висновок: "В наданих на дослідження зразках кабелю XRUHAKXS-WTC 1х800RMC/95 87/150kV, XRUHAKXS-WTC lx240RMCJ95 87/150kV використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу «Кабель силовий» за патентом України № 60285 або ознаку, еквівалентну їй".

Враховуючи наведене, позивач прийшов до висновку, що Товариством з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" використано винахід шляхом імпорту товарів за митними деклараціями № UA100630/2021/084694 від 17.03.2021, № UА100630/2021/084693 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084495 від 15.03.2021, виготовлених із застосуванням запатентованого винаходу.

Також позивач вказує, що не надавав жодного дозволу відповідачу на використання винаходу у будь-який спосіб, встановлений законодавством України, а тому вищезазначені дії відповідача є порушенням прав інтелектуальної власності Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель" на винахід "Кабель силовий" за патентом України № 60285.

Ще позивачем долучено до матеріалів справи висновок експерта № 0811D/21-v від 28.08.2021 та звіт за результатами проведеної фіксації і дослідження змісту веб-сторінки у мережі Інтернет № 321/2021-ЗВ від 28.08.2021.

Відповідач в свою чергу проти позовних вимог заперечує в повному обсязі та вказує на наступне.

Так відповідач вказує, що згідно з витягу Спеціалізованої бази даних "Винаходи (корисні моделі) в Україні", які надані позивачем, під кодом (73) у бібліографічних даних до патенту України № 60285 на винахід в якості власника патенту вказано таку особу, як Закрите акціонерне товариство "Завод "Південкабель".

В зв`язку з цим, відповідач приходить до висновку, що ПрАТ "Завод Південкабель", найменування якого не зазначено у Державному реєстрі патентів України на винаходи не може розглядатись в якості власника патенту України № 60285 на винахід в розумінні чинного законодавства. А у зв`язку з цим у позивача відсутні обставини, які б підтверджували наявність порушення його права, за захистом якого воно, Приватне акціонерне товариство "Завод Південкабель" звернулося, чи охоронюваного законом інтересу, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Також відповідач вказує на те, що Товариство з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" є суб`єктом господарювання, основною діяльністю якого є оптова торгівля кабельною продукцією, яку відповідач імпортує з Республіки Польща вже більше 15 років, на підставі контрактів з компанією TELE-FONIKA KABLE S.A.

Відповідач зазначає, що митні органи неодноразово призупиняли митне оформлення кабельної продукції, яку він імпортує, виключно за клопотанням позивача з підстав зареєстрованого в Митному реєстрі об`єктів права інтелектуальної власності, які охороняються відповідно до закону, а саме винаходом "Кабель силовий" за патентом України №60285 від 10.12.2008.

Однак, як вказує відповідач, матеріалами митного оформлення та відповідними висновками Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби жодного разу не було підтверджено, що ТОВ "ТФ-К" порушує права інтелектуальної власності позивача.

Заперечуючи проти позовних вимог, відповідач посилається на висновки Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, яка входить до переліку випробувальних лабораторій, акредитована на відповідність вимогам ДСТУ ISO/IEC, відповідно до яких вбачається, що за результатами дослідження у кабелів, які були заявлені за митними деклараціями №UA 100630/2021/084495 від 15.03.2021, №UA100630/2021/084693 від 17.03.2021 та №UA100630/2021/084694 від 17.03.2021, не використовується кожна ознака винаходу, що включена до незалежного пункту формули за патентом України на винахід №60285 або ознака, еквівалентна їй.

Також відповідачем надано до суду висновок судового експерта Петренка С. А. № 89-01 від 14.06.2021

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, суд вважає, що вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до статті 462 Цивільного кодексу України набуття права інтелектуальної власності на винахід засвідчується патентом. Обсяг правової охорони визначається формулою винаходу.

Згідно з статтею 464 Цивільного кодексу України майновими правами інтелектуальної власності на винахід є: право на використання винаходу; виключне право дозволяти використання винаходу (видавати ліцензії); виключне право перешкоджати неправомірному використанню винаходу, в тому числі забороняти таке використання; інші майнові права інтелектуальної власності, встановлені законом. Майнові права інтелектуальної власності на винахід належать володільцю відповідного патенту.

Відповідно до абзацу 4 частини 1 статті 1 Закону України "Про охорону прав на винаходи і корисні моделі" (далі - Закон), винахід (корисна модель) - результат інтелектуальної, творчої діяльності людини в будь-якій сфері технології;

Згідно з частиною 6 статті 6 Закону дія патенту виданого на спосіб одержання продукту, поширюється і на продукт, безпосередньо одержаний цим способом.

Частиною 2 статті 28 Закону встановлено, що використанням винаходу визнається:

- виготовлення продукту із застосуванням запатентованого винаходу, застосування такого продукту, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення) та інше введення його в цивільний оборот або зберігання такого продукту в зазначених цілях;

- застосування процесу, що охороняється патентом, або пропонування його для застосування в Україні, якщо особа, яка пропонує цей процес, знає про те, що його застосування забороняється без згоди власника патенту або, виходячи з обставин, це і так є очевидним.

Продукт визнається виготовленим із застосуванням запатентованого винаходу, якщо при цьому використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу (корисної моделі), або ознаку, еквівалентну їй. Процес, що охороняється патентом, визнається застосованим, якщо використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу, або ознаку, еквівалентну їй.

Також частиною 2 статті 28 Закону передбачено, що будь-який продукт, процес виготовлення якого охороняється патентом, за відсутністю доказів протилежного вважається виготовленим із застосуванням цього процесу за умови виконання принаймні однієї з двох вимог: продукт, виготовлений із застосуванням процесу, що охороняється патентом, є новим; існують підстави вважати, що зазначений продукт виготовлено із застосуванням даного процесу і власник патенту не в змозі шляхом прийнятних зусиль визначити процес, що застосовувався при виготовленні цього продукту. В такому разі обов`язок доведення того, що процес виготовлення продукту, ідентичного тому, що виготовляється із застосуванням процесу, який охороняється патентом, відрізняється від останнього, покладається на особу, щодо якої є достатні підстави вважати, що вона порушує права власника патенту.

Відповідно до статті 34 Закону, будь-яке посягання на права, передбачені статтею 28 цього Закону, вважається порушенням прав володільця патенту, що тягне за собою відповідальність згідно з чинним законодавством України. На вимогу володільця патенту таке порушення повинно бути припинено, а порушник зобов`язаний відшкодувати володільцю патенту заподіяні збитки. Вимагати поновлення порушених прав володільця патенту може за його згодою також особа, яка придбала ліцензію.

Частиною 1 статті 399 Митного кодексу України встановлено, що у разі якщо під час проведення митного контролю митний орган на підставі даних митного реєстру об`єктів права інтелектуальної власності, які охороняються відповідно до закону, виявляє товари, що підозрюються у порушенні прав інтелектуальної власності, їх митне оформлення призупиняється, а товари підлягають розміщенню на складі цього органу. За зверненням декларанта митним органом може бути надано дозвіл на зберігання товарів, митне оформлення яких призупинено, без їх розміщення на складі митного органу. При цьому зберігання товарів, митне оформлення яких призупинено, без їх розміщення на складі митного органу здійснюється за рахунок власника таких товарів. У разі отримання митним органом інформації від правовласника про наявність ознак порушення його прав інтелектуальної власності розміщення і зберігання товарів, митне оформлення яких призупинено, на складі митного органу є обов`язковим.

Як вбачається з частини 2 статті 399 Митного кодексу України, рішення про призупинення митного оформлення товарів на строк до 10 робочих днів і в разі необхідності продовження цього строку не більш як на 10 робочих днів приймає керівник митного органу або його заступник.

Згідно з частиною 12 статті 399 Митного кодексу України, правовласник та/або декларант можуть з дозволу митного органу брати проби (зразки) товарів, щодо яких прийнято рішення про призупинення митного оформлення, і передавати їх на експертизу. Один примірник висновку, отриманого за результатами експертизи, подається митному органу.

В частині 13 статті 399 Митного кодексу України вказується, що зразки товарів разом із примірником висновку їх експертизи повинні бути повернені митному органу до завершення строків, зазначених у частині другій цієї статті. Правовласник зобов`язаний забезпечити проведення такої експертизи.

Позивачем, на підтвердження своїх позовних вимог, було долучено до матеріалів справи висновок експерта № 1321 за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності від 05.04.2022, складений судовими експертами Дорошенком Олександром Федоровичем та Жихаревим Олександром Сергійовичем, на вирішення якого було поставлено таке питання:

- Чи використано в наданих на дослідження зразках кабелю XRUHAKXS-WTC 1X800RMC/95 87/150kV, XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу «КАБЕЛЬ СИЛОВИЙ» за патентом № 60285 України або ознаку еквівалентну їй?

За результатами вищевказаного дослідження експерти дійшли наступного висновку:

- В наданих на дослідження зразках кабелю XRUHAKXS-WTC 1х800RMC/95 87/150kV, XRUHAKXS-WTC lx240RMCJ95 87/150kV використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу «КАБЕЛЬ СИЛОВИЙ» за патентом № 60285 України або ознаку, еквівалентну їй.

Відповідач, заперечуючи проти прийняття вказаного висновку судових експертів до розгляду зазначав, що експертами у висновку не була зазначена стаття закону, якою передбачено надання такого висновку. Також відповідач вказує, що за наданими для проведення дослідження матеріалами та зразками, експерти не могли об`єктивно встановити та не встановили метод їх нанесення на його струмопровідну жилу.

Товариство з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" вказує, що в порушення вимог Закону України «Про судову експертизу» та вимог Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, зокрема, судовий експерт Жихарев О.С. не заявив самовідвід і тим самим підписав необ`єктивний та явно упереджений висновок експертів № 1321 від 05 квітня 2021 року.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме сторінки 18, експертами зазначено, що вказаний висновок підготовлено для подання до Державної митної служби та суду.

Крім того, на стор. 2 висновку № 1321 зазначено, що "для представлення Київській митниці та для подальшого звернення до Господарського суду м. Києва з позовом до ТОВ "ТФ-К" щодо порушення прав інтелектуальної власності з патенту № 60285 на винахід "Кабель силовий", просимо у порядку, передбаченому ст. 101 ГПК України, а також на виконання приписів ст. 399 МКУ, провести експертне дослідження зразків кабелю XRUHAKXS-WTC 1х800RMC/95 87/150kV, XRUHAKXS-WTC lx240RMCJ95 87/150kV, відібраний Київською митницею (надається в опломбованому митницею пакеті) з партії задекларованого імпортованого ТОВ "ТФ-К" кабелю силового".

Відповідно до пп. 4.5-4.8 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень передбачено процедуру організації проведення експертиз (досліджень) та оформлення їх результатів. Однак вказані пункти не містить обов`язку зазначення у вступній висновку, хто є головою комісії.

Також суд зазначає, що на стор. 13-14 висновку № 1321 зазначається, що експерти досліджували саме витяг стор. 9 з каталогу «TFKabel.Connecting globally». Високовольтні кабелі в ізоляції із зшитого поліетилену», а не увесь зміст такого каталогу. Саме інформація на стор. 9 каталогу аналізувалася експертами.

Більше того, безпосередньо у самому витязі стор. 9 каталогу зазначено режим доступу до інформації з каталогу. Зокрема, вказано, що даний каталог походить з сайту ТОВ «ТФ-К» за відповідним посиланням.

Звіт за результатами проведеної фіксації і дослідження змісту веб-сторінки у мережі Інтернет № 321/2021-ЗВ від 28.08.2021 поданий позивачем як заперечення на твердження відповідача, що доданий витяг з каталогу «TFKable. Connecting globally. Високовольтні кабелі в ізоляції із зшитого поліетилену» сторінка 9, до пакету документів, які були надані судовим експертам Дорошенка О. Ф. та Жихареву О. С., є якимось не встановленим документом і який не містить жодного згадування щодо спірних кабелів.

Згідно п. 2.2. Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень на експерта покладаються, зокрема, обов`язок заявити самовідвід за наявності передбачених законодавством обставин.

Такими обставинами відповідно до статтей 35, 38 ГПК України є:

- службова або інша залежність експерта від учасників справи;

- він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

- він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

- він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

- є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності експерта.

Враховуючи наведене вище, суд зазначає, що підстави для відводу чи самовідводу судового експерта Жихарева О. С. були відсутні.

В свою чергу, Товариство з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" подало до суду висновок експерта № 89-01 від 14.06.2021 за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності, підготовлений для використання у господарському судочинстві, складений судовим експертом Петренком Сергієм Анатолійовичем та на вирішення якого було поставлено такі питання:

- чи використовується у кабелях XRUHAKXS-WTC 1X800RMC/95 87/150kV, виробник TELE-FONIKA KABLE S.A., кожна ознака винаходу, що включена до незалежного пункту формули за патентом України № 60285 або ознака еквівалентну їй?

- чи використовується у кабелях XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150Kv, виробник TELE-FONIKA KABLE S.A., кожна ознака винаходу, що включена до незалежного пункту формули за патентом України № 60285 або ознака еквівалентну їй?

За результатами вищевказаного дослідження експерт дійшов наступного висновку:

- у кабелях XRUHAKXS-WTC 1х800RMC/95 87/150kV, виробник TELE-FONIKA KABLE S.A., використана кожну ознаку винаходу, що включена до незалежного пункту формули за патентом України № 60285 або ознаку, еквівалентну їй;

- у кабелях XRUHAKXS-WTC lx240RMCJ95 87/150kV, TELE-FONIKA KABLE S.A., використана кожну ознаку винаходу, що включена до незалежного пункту формули за патентом України № 60285 або ознаку, еквівалентну їй.

За змістом статті 101 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення. Порядок проведення експертизи та складення висновків експерта за результатами проведеної експертизи визначається відповідно до чинного законодавства України про проведення судових експертиз. У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок. Експерт, який склав висновок за зверненням учасника справи, має ті самі права та обов`язки, що і експерт, який здійснює експертизу на підставі ухвали суду.

За змістом статті 98 Господарського процесуального кодексу України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (прізвище, ім`я, по батькові, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги до висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом, також про відповідальність за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків.

Висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 104 Господарського процесуального кодексу України).

Суд заначає, що у висновку експертів № 1321 за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності від 05.04.2022, складений судовими експертами Дорошенком Олександром Федоровичем та Жихаревим Олександром Сергійовичем та висновку експерта № № 89-01 від 14.06.2021 за результатами проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності, підготовлений для використання у господарському судочинстві складений судовим експертом Петренком Сергієм Анатолійовичем, зазначено, що відповідно до вимог частини 5 статті 101 Господарського процесуального кодексу України експерти обізнані про відповідальність за завідомо неправдивий висновок за статтею 384 Кримінального кодексу України, а також про те, що висновки експертів підготовлені для подання до суду.

Також судом встановлено, що вказані висновки містять відповіді на порушені питання, однак вони є такими, що протирічать один одному.

Пунктом другим частини 1 статті 99 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі, якщо жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до чинного законодавства України суд вирішує спір та встановлює істину на основі всебічного з`ясування всіх суттєвих моментів спірних правовідносин та об`єктивного дослідження фактичних даних, що визначають наявність чи відсутність обставин, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін.

Дослідивши матеріали справи та заслухавши правові позиції сторін, суд дійшов висновку, що для всебічного та об`єктивного з`ясування спірних правовідносин у справі № 910/7514/21, а також юридичної оцінки достеменності посилань позивача та відповідача, враховуючи наявність у матеріалах справи двох висновків експертів, які протирічать один одному, необхідним є призначення у справі судової експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.09.2022 призначено у справі № 910/7514/21 судову експертизу об`єктів інтелектуальної власності, проведення якої доручено Науково-дослідному центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України. На вирішення експертів поставлено наступні запитання:

1) Чи використана у кабелі арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A., кожна ознака винаходу «КАБЕЛЬ СИЛОВИЙ», що включена до незалежного пункту формули за патентом України на винахід № 60285, або ознака еквівалентна їй?

2) Чи використана у кабелі арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A., кожна ознака винаходу «КАБЕЛЬ СИЛОВИЙ», що включена до незалежного пункту формули за патентом України на винахід № 60285, або ознака еквівалентна їй?

Вищевказаною ухвалою суду витребувано у Товариства з обмеженою відповідальністю "ТФ-К":

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- копії супровідних документів до кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV та кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, які містять їх технічні характеристики.

Також вказаною ухвалою суду від 14.09.2021 відповідно до статті 14 Закону України "Про судову експертизу" попереджено експертів, які будуть здійснювати судову експертизу, про кримінальну відповідальність за статями 384 та 385 Кримінального кодексу України.

На виконання ухвали суду від 14.09.2021 матеріали справи № 910/7514/21 направлено до Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України.

Від Науково-дослідного центру судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України надійшов лист з клопотанням судового експерта та повідомленням про те, що зразки кабелю та супровідні документи до кабелю не надходили.

У вказаному клопотанні судовим експертом Томачинським С. М. ставиться питання перед судом щодо надання додаткових матеріалів для проведення експертизи у справі № 910/7514/21, а саме надання:

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- копії супровідних документів до кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV та кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, які містять їх технічні характеристики.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.12.2021 постановлено поновити провадження у справі № 910/7514/21, розгляд клопотання судового експерта призначити на 21.12.21, повторно витребувати у Товариства з обмеженою відповідальністю "ТФ-К":

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- копії супровідних документів до кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV та кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, які містять їх технічні характеристики.

У підготовче засідання 21.12.2021 представники відповідача не з`явилися, витребувані судом документи не надали.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.12.2021 постановлено втретє зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" надати господарському суду:

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.;

- копії супровідних документів до кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV та кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, які містять їх технічні характеристики.

Листом № 25/890/4-1-17/4 від 25.01.2022 Науково-дослідний центр судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України повторно просив суд посприяти в отриманні зазначених зразків та додаткових матеріалів, необхідних для проведення судової експертизи.

У підготовче засідання 01.02.2022 представниками відповідача витребувані судом документи не були надані, натомість 28.12.2021 та 29.12.2021 булу подані повідомлення про неможливість подання доказів, які є ідентичні за своїм змістом.

Листом № 70/118-16-22/4 від 15.02.2022 Науково-дослідним центром судової експертизи з питань інтелектуальної власності Міністерства юстиції України повернуто до господарського суду матеріали справи № 910/7514/21 без виконання.

У повідомленні про неможливість подання доказів відповідач вказує на таке.

Відповідач вказує на те, що митне оформлення імпорту кабелю силового за митними декларація №UA 100630/2021/084495 від 15.03.2021, №UA100630/2021/084693 від 17.03.2021 та №UA100630/2021/084694 від 17.03.2021, Київською митницею Держмитслужби було призупинене.

Однак, як зазначає відповідач, матеріалами митного оформлення не було підтверджено, що ТОВ "ТФ-К" порушує права інтелектуальної власності позивача, а 16 квітня 2021 року Київська митниця Держмитслужби здійснила митне оформлення товарів за наведеними вище деклараціями відповідно до закону.

Також відповідач стверджує, що кабель силовий, зразки якого витребовувалися ухвалами Господарського суду міста Києва були випущені у вільний обіг.

У зв`язку з цим ТОВ "ТФ-К" не має можливості надати зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. та зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A., які витребує суд.

Щодо витребуваних судом копій супровідних документів до кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV та кабелю арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, які містять їх технічні характеристики відповідач вказує, що кабель силовий, який було випущено у вільний обіг після процедури митного оформлення було реалізовано ним на виконання договору. Всі супровідні документи були передані клієнту (покупцю) разом з кабелем силовим. Більше того, ТОВ "ТФ-К" не є розпорядником інформації щодо процесу виробництва таких кабелів, оскільки відповідач не є виробником кабельної продукції, а лише імпортером.

Однак з такими твердженнями відповідача суд не може погодитися з огляду на наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. та зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. були відібрані внаслідок зупинення митного оформлення і надані на експертне дослідження.

Митне оформлення кабелю силового, зразки якого були витребувані судом, проведено 16.04.2021.

Як вказує відповідач, після 16.04.2021 кабель силовий, зразки якого витребовувалися ухвалами Господарського суду міста Києва були випущені у вільний обіг, у зв`язку з чим і відсутня можливість надати суду витребувані зразки кабелю силового та супровідну документацію до них.

Однак, як також вбачається з матеріалів справи, а саме висновку судового експерта Петренка С. А. від 14.06.2021 № 89-01, 25.05.2021 (станом на цю дату провадження у даній справі уже було відкрито) до вказаного судового експерта надійшли разом з замовленням на проведення експертизи об`єктів інтелектуальної власності, зокрема зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. та зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.

Тобто, станом на 25.05.2021, не дивлячись те, що з 16.04.2021 всі зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. та зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A., як стверджує відповідач, були реалізовані, ТОВ "ТФ-К" передало судовому експерту Петренку С. А. вказані зразки кабелю силового для складення висновку.

Водночас, у судовому засіданні 12 липня 2022 року представник відповідача повідомила, що всі зразки кабелю після надання висновку № 89-01 було повернуто Київській митниці.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Як встановлено частиною 2 статті 74 Господарського процесуального кодексу України, у разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Також господарський суд вказує, що у постанові від 19 квітня 2016 року у справі № 807/2002/14, Верховний суд України зазначив, що фактична реалізація господарської операції здійснюється не в момент укладення договору, а під час виконання зобов 'язань, що з нього випливають та підтверджується первинними документами, які складаються на підставі договору: акти прийому-передачі товару, виконання робіт або надання послуг та відповідними платіжними дорученнями тощо.

У справі № 21-3788а15 від 01.12.2015 Верховний суд України вказав, що господарська операція пов`язана не з фактом підписання договору, а з фактом руху активів платника податків та руху його капіталу. Вимога щодо реальних змін майнового стану платника податків як обов`язкова ознака господарської операції кореспондує з нормами законодавства.

Постановою Верховного суду України від 06.10.2015 у справі № 21-2166а15 встановлено, що визначальною ознакою господарської операції є те, що вона має спричиняти реальні зміни майнового стану платника податків. Здійснення господарської операції і власне її результат підлягають відображенню в бухгалтерському обліку.

Відповідно до позиції Верховного Суду в постанові від 29.08.2018 у справі №911/1111/15, для з`ясування правової природи як господарської операції (спірної поставки), так і договору, укладенням якого опосередковувалося виконання цієї господарської операції, необхідно вичерпно дослідити фактичні права та обов`язки сторін у процесі виконання операції, фактичний результат, до якого прагнули учасники такої операції, зміни майнового стану, які відбулися у сторін в результаті операції.

Однак, жодних належних та допустимих доказів які б підтверджували повторне витребовування відповідачем від Київської митниці та доказів повернення зразків кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. та зразків кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. до Київської митниці до господарського суду не надано.

Також у промові під час судових дебатів, представником відповідача зазначено, що зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. та зразки кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. були випущені в цивільний обіг ще в квітні 2021 року.

Відповідачем не надано господарському суду жодних належних та допустимих доказів фактичної реалізації зразків кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. та зразків кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A.

Відповідно до частини 10 статті 81 Господарського процесуального кодексу України у разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з 'ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання таких доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Згідно з частиною 4 статті 102 Господарського процесуального кодексу України, у разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні.

Враховуючи факт ухилення відповідача від подання до суду необхідних для проведення експертизи матеріалів, що перешкодило проведенню експертизи, призначеної ухвалою суду від 14.09.2021, оскільки проведення вказаної експертизи мало значення для встановлення обставин справи, суд у відповідності до частини 10 статті 81 та частини 4 статті 102 Господарського процесуального кодексу України визнає обставину, а саме те, що у зразках кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx800RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. та зразках кабелю силового арт. XRUHAKXS-WTC lx240RMC/95 87/150kV, виробництва TELE-FONIKA KABLE S.A. використано кожну ознаку, включену до незалежного пункту формули винаходу «Кабель силовий» за патентом України № 60285 або ознаку, еквівалентну їй.

Щодо висновку експерта № 0811D/21-v від 28.08.2021 суд вказує, що вказаний висновок складений Вишневським Т. С., який не є атестованим судовим експертом у розумінні Закону України «Про судову експертизу» та не приймається судом до розгляду як належний та допустимий доказ.

Твердження відповідача про відсутність у позивача права на звернення до суду за захистом своїх прав суд відхиляє у зв`язку з наступним.

З 1 травня 2016 року набули чинності зміни до Закону України «Про акціонерні товариства», відповідно до яких у строк до 1 січня 2018 року необхідно провести певні структурні зміни в акціонерних товариствах.

У зв`язку зі зміною законодавства про акціонерні товариства позивачем приведено у відповідність до Закону України «Про акціонерні товариства» організаційно-правову форму, відповідно до чого Закрите акціонерне товариство «Завод Південкабель» стало Приватним акціонерним товариством «Завод Південкабель».

Також позивачем надано до матеріалів справи бібіліографічні дані до патенту на винахід № 60285, відповідно до яких, станом на час розгляду справи, Приватне акціонерне товариство «Завод Південкабель» є власником винаходу «Кабель силовий» за патентом № 60285 України.

Відповідно до частини 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Правила доказування у господарському процесі визначені у статті 74 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до частин першої, другої та третьої якої кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Важливим елементом змагальності процесу є стандарти доказування - спеціальні правила, яким суд має керуватися при вирішення справи. Ці правила дозволяють оцінити, наскільки вдало сторони виконали вимоги щодо тягаря доказування і наскільки вони змогли переконати суд у своїй позиції, що робить оцінку доказів більш алгоритмізованою та обґрунтованою.

На сьогодні у праві існують такі основні стандарти доказування: "баланс імовірностей" (balance of probabilities) або "перевага доказів" (preponderance of the evidence); "наявність чітких та переконливих доказів" (clear and convincing evidence); "поза розумним сумнівом" (beyond reasonable doubt).

17.10.2019 набув чинності Закон України № 132-IX від 20.09.2019 "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні", яким було, зокрема внесено зміни до України змінено назву статті 79 ГПК з "Достатність доказів" на нову - "Вірогідність доказів" та викладено її у новій редакції, фактично впровадивши в господарський процес стандарт доказування "вірогідності доказів".

У рішенні Європейського Суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) у справі "Brualla Gomez de La Torre v. Spain" від 19.12.1997 наголошено про загальновизнаний принцип негайного впливу процесуальних змін на позови, що розглядаються.

Стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Відповідно до статей 76, 77 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були.

Слід зауважити, що Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17).

Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Такий підхід узгоджується з судовою практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Схожий стандарт під час оцінки доказів застосовано у рішенні ЄСПЛ від 15.11.2007 у справі "Бендерський проти України" ("BENDERSKIY v. Ukraine"), в якому суд оцінюючи фактичні обставини справи звертаючись до балансу вірогідностей вирішуючи спір виходив з того, що факти встановлені у експертному висновку, є більш вірогідним за інші докази.

Відповідно до частини четвертої статті 11 ГПК України, статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику зазначеного Суду як джерело права.

Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Загальні способи захисту права інтелектуальної власності визначені частиною 2 статті 16 Цивільного кодексу України і частиною 2 статті 20 Господарського кодексу України.

Наведені у відповідних нормах переліки способів захисту не є вичерпними з огляду на вміщений у статті 16 Цивільного кодексу України припис про те, що суд може захистити цивільне право або інтерес піним способом, що встановлений договором або законом, а у статті 20 Господарського кодексу України - положення щодо можливості захисту права і законного інтересу іншими способами, передбаченими законом.

Частиною 1 статті 432 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого права інтелектуальної власності відповідно до статті 16 цього Кодексу.

У частині другій згаданої статті 432 Цивільного кодексу України визначено способи захисту права інтелектуальної власності.

Відповідно до статті 35 Закону України «Про охорону прав на винаходи і корисні моделі» захист прав на винахід (корисну модель) здійснюється у судовому та іншому встановленому законом порядку. Юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у зв`язку з застосуванням цього Закону. Суди відповідно до їх компетенції розв`язують, зокрема, спори про право попереднього користувача.

З урахуванням вищевикладеного, оцінивши подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судових засіданнях всіх обставин справи в їх сукупності, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.

Надаючи оцінку іншим доводам учасників судового процесу судом враховано, що обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи (частина 5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до пунктом третім частини 4 статті 238 Господарського процесуального кодексу України у мотивувальній частині рішення зазначається, зокрема, мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику.

Згідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі "Руїс Торіха проти Іспанії"). Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією.

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

У рішенні Європейського суду з прав людини "Серявін та інші проти України" (SERYAVINOTHERS v.) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п. 29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), N 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі "Гірвісаарі проти Фінляндії" (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 13.03.2018, від 24.04.2019 Верховного Суду по справах №910/13407/17 та №915/370/16.

З огляду на вищевикладене, всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані та безпідставні.

Витрати по сплаті судового збору відповідно до пункту першого частини 4 статті 129 Господарського процесуального кодексу України, покладаються на відповідача.

Керуючись статтями 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" (04210, м. Київ, Оболонська Набережна, буд. 3, корпус 2 (літера А), ідентифікаційний код 32946482) припинити порушення прав Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель" (61099, м. Харків, вул. Автогенна, 7, ідентифікаційний код 00214534) на винахід за патентом України № 60285.

3. Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" (04210, м. Київ, Оболонська Набережна, буд. 3, корпус 2 (літера А), ідентифікаційний код 32946482) використовувати винахід "КАБЕЛЬ СИЛОВИЙ" за патентом України № 60285, а саме, заборонити продаж будь-якого товару, виготовленого із застосуванням запатентованого винаходу, серед іншого, товарів за митними деклараціями № UA100630/2021/084694 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084693 від 17.03.2021, № UA100630/2021/084495 від 15.03.2021, які виготовлені із застосуванням запатентованого винаходу, пропонування для продажу, в тому числі через Інтернет, продаж, імпорт (ввезення) та інше введення таких товарів в цивільний оборот або зберігання таких товарів в зазначених цілях.

4. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "ТФ-К" (04210, м. Київ, Оболонська Набережна, буд. 3, корпус 2 (літера А), ідентифікаційний код 32946482) на користь Приватного акціонерного товариства "Завод Південкабель" (61099, м. Харків, вул. Автогенна, 7, ідентифікаційний код 00214534) 4 540 (чотири тисячі п`ятсот сорок) грн 00 коп. витрат на оплату судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Північного апеляційного господарського суду протягом 20 (двадцяти) днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 29.09.2022.

Суддя О.В. Мандриченко