УХВАЛА

26.09.2022Справа № 910/397/22
Господарський суд міста Києва у складі судді Трофименко Т.Ю., розглянувши у підготовчому засіданні справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінг Девелопмент"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Профібуд Проект"

про стягнення 931 797,87 грн,

Представники сторін:

Від позивача: не з`явився,

Від відповідача: Перепьолкіна Ю.В.

УСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінг Девелопмент" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Профібуд Проект" про стягнення 931 797,87 грн інфляційних нарахувань та пені.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем зобов`язань за договором підряду № 03082021-1 від 03.08.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.01.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 910/397/22 та призначено підготовче засідання у справі на 14.02.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.01.2022 повернуто Товариству з обмеженою відповідальністю "Вінг Девелопмент" судовий збір у розмірі 11 392, 03грн зі спеціального фонду Державного бюджету України, сплачений відповідно до платіжного доручення № 90037892 від 24.12.2021.

14.02.2022 на електронну пошту суду представником відповідача подано до суду клопотання про відкладення розгляду справи.

У підготовче засідання 14.02.2022 з`явився представник позивача, представник відповідача не з`явився.

У підготовчому засіданні 14.02.2022 суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив продовжити строк підготовчого провадження на 30 днів, клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи задовольнити та відкласти підготовче засідання на 16.03.2022.

Підготовче засідання 16.03.2022 у справі № 910/397/22 не відбулося у зв`язку з введенням воєнного стану із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2022 призначено підготовче засідання у справі на 06.06.2022.

У підготовчому засіданні 06.06.2022 був присутній представник відповідача.

06.06.2022 суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив відкласти підготовче засідання на 27.07.2022 у зв`язку з неявкою позивача.

09.06.2022 на поштову адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

У підготовче засідання 27.07.2022 з`явився представник відповідача, яким було подано клопотання про долучення доказів у судовому засіданні.

27.07.2022 суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив оголосити перерву на 05.09.2022 та встановити позивачу строк для подання відповіді на відзив протягом 5 днів з дня отримання відзиву, встановити відповідачу строк на подання заперечення на відповідь на відзив протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив.

05.09.2022 до суду надійшло клопотання про відкладення розгляду справи від представника позивача.

У підготовче засідання 05.09.2022 з`явився представник відповідача.

05.09.2022 суд, не виходячи до нарадчої кімнати, ухвалив відкласти підготовче засідання на 26.09.2022.

В підготовче засідання 26.09.2022 позивач в черговий раз уповноваженого представника не направив, про причини неявки суд не повідомив, про час та місце судового засідання був повідомлений належним чином.

Так, суд зазначає, що ухвалою від 05.09.2022 суд викликав позивача в підготовче засідання, попередивши його про наслідки, передбачені статтею 202 Господарського процесуального кодексу України.

Вказану ухвалу від 05.09.2022 було направлено рекомендованим листом з повідомленням про вручення на повідомлену позивачем адресу в позовній заяві, яка відповідає вказаній у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, а саме: б-р Тараса Шевченка, 35, група нежилих приміщень №7, м. Київ, 01032.

Однак, зазначена ухвала, як і у попередні ухвали, наслані позивачу, повернулася до суду з відміткою пошти про причини повернення - "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до ч. 6 ст. 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду, а також день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто, повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Сам лише факт не отримання заявником кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд, у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною не виконання ухвали суду, оскільки зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу (постанова Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі № 904/9904/17).

З огляду на викладене, суд належним чином виконав свій обов`язок щодо повідомлення позивача про розгляд справи, а ухвала суду від 05.09.2022 у справі вважається врученою позивачу.

При цьому, про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи позивач, в порядку ч. 7 ст. 120 Господарського процесуального кодексу України, суд не повідомляв.

Більше того, зазначені ухвали суду були також направлені представнику позивача на його електронні адреси, повідомлені ним самим суду, а саме: , .

Разом з тим, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Таким чином, особа, яка добросовісно користується наданими законом процесуальними правами, зобов`язана слідкувати за перебігом розгляду своєї заяви.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 25.05.2018 № 925/125/14, від 02.06.2020 у справі № 910/17792/17.

Суд зазначає, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Вінг Девелопмент" мало слідкувати за перебігом своєї справи, оскільки було обізнане про відкриття провадження у справі № 910/397/22.

Більше того, позивач має доступ до судових рішень та мав можливість ознайомитись з ухвалами суду у справі №910/397/22 у Єдиному державному реєстрі судових рішень (www.reyestr.court.gov.ua).

У підготовчому засіданні 26.09.2022 представником відповідача заявлено клопотання про залишення позову без розгляду у зв`язку з неявкою в судове засідання представника позивача.

Суд зазначає, що порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано нормами Господарського процесуального кодексу України (надалі також - ГПК України).

Відповідно до ч.ч. 1 - 4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч. 1 ст. 41 зазначеного Кодексу у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 42 наведеного Кодексу учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 120 ГПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

За ст. 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Разом з тим, ч. 4 ст. 202 ГПК України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Аналіз змісту наведених норм процесуального закону свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 ГПК України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (до такого правового висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постановах від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19).

При цьому, саме у разі подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності і лише в тому разі, якщо його нез`явлення перешкоджає розгляду справи, суд відповідно до вимог статей 120, 121 ГПК України може визнати явку позивача обов`язковою та викликати його у судове засідання.

Разом з тим ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не передбачають вимоги про те, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме у зв`язку з визнанням судом його явки обов`язковою та викликом до суду (аналогічна правова позиція міститься у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19).

Положення ч. 4 ст. 202 та п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України не пов`язують залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, будучи належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто, оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності (аналогічний правовий висновок міститься у п. 8.2.4 постанови об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15).

Вказане також узгоджується з висновками Верховного Суду, викладеними у постанові від 10.02.2021 у справі № 916/365/17.

Отже, оскільки представник позивача в черговий раз не з`явився у підготовче засідання на виклик суду, про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи до початку судового засідання не подав, суд дійшов висновку про наявність підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України, для залишення позову без розгляду.

При цьому, залишаючи позовну заяву без розгляду, суд не порушує прав позивача на судовий захист, оскільки особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 4 ст. 226 ГПК України (аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 01.11.2021 у справі № 904/5646/20).

Керуючись статтями 185, 202, 226, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

Позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Вінг Девелопмент" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Профібуд Проект" про стягнення 931 797,87 грн залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її оголошення.

Дата складання та підписання повного тексту ухвали: 03.10.2022

Суддя Т. Ю. Трофименко