УХВАЛА

04.10.2022Справа № 910/5428/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Щербакова С.О., розглянувши заяву Національної поліції України про відвід судді від розгляду справи № 910/5428/22

за позовом Київської міської ради

до Національної поліції України

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - 1) Головне управління Національної поліції в Київській області,

2) Фонд державного майна України

про витребування майна з чужого незаконного володіння

Представники: без виклику сторін

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Київська міська рада (далі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Національної поліції України (далі - відповідач), в якому просить суд витребувати адміністративну будівлю (літ. А), загальною площею 827, 9 кв.м. на вул. Старовокзальна, 22 у м. Києві із чужого незаконного володіння Національної поліції України на користь територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради.

Позовні вимоги обґрунтовані незаконною реєстрацію за відповідачем права власності на нерухоме майно - будинку по вул. Старовокзальній, 22 у м. Києві, який було передано в управління Головному управлінню Міністерства внутрішніх справ України в Київській області за рішенням Київської міської ради від 02.10.13. №61/9649.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.07.2022 позовну заяву Київської міської ради - залишено без руху. Встановлено Київській міській раді строк для усунення недоліків позовної заяви.

25.07.2022 через відділ автоматизованого документообігу суду від Київської міської ради надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.08.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи здійснюється в порядку загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 01.09.2022. Зокрема, залучено до участі у розгляді справи у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Головне управління Національної поліції в Київській області та Фонд державного майна України.

03.10.2022 через відділ автоматизованого документообігу суду від Національної поліції України надійшла заява про відвід судді, в якій відповідач просить суд задовольнити заяву про відвід судді Щербакова С.О. від розгляду справи № 910/5428/22.

Розглянувши заяву Національної поліції України про відвід судді Щербакова С.О. від розгляду справи № 910/5428/22, суд відзначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі.

Підстави для відводу (самовідводу) судді встановлені положеннями ст. 35 Господарського процесуального кодексу України.

Так, згідно з ч. 1 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до статті 38 Господарського процесуального кодексу України з підстав, зазначених у статтях 35, 36 і 37 цього Кодексу, судді, секретарю судового засідання, експерту, спеціалісту, перекладачу може бути заявлено відвід учасниками справи. Відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Згідно ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу.

Відповідно до статті 129 Конституції України, судді при здійсненні правосуддя незалежні і підкоряються лише закону. Основними засадами судочинства, зокрема, є законність; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Правосуддя в Україні здійснюється на засадах рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак (стаття 9 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді.

За приписами статті 73, 74 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Зі змісту поданої заяви вбачається, що як на підставу для відведення судді Щербакова С.О., від розгляду справи № 910/5428/22 відповідач зазначає, що судом у судовому засіданні 29.09.2022 було відмовлено у задоволенні заяви відповідача про неможливість допуску Друцької О.Г. до участі у справі в якості уповноваженої особи Київської міської ради та залишення позову без розгляду.

Крім того, відповідач вказує, що суд допустив до участі у судовому засіданні 29.09.2022 Друцьку О.Г., як уповноважену особу позивача та в подальшому продовжив розгляд клопотання Національної поліції України за її участю в якості представника позивача.

Таким чином, зі змісту поданої заяви вбачається, що як на підставу для відведення судді Щербакова С.О., від розгляду справи № 910/5428/22 відповідач посилається виключно на незгоду з процесуальним діями судді щодо відмови у задоволенні заяви відповідача про неможливість допуску Друцької О.Г. до участі у справі в якості уповноваженої особи Київської міської ради та залишення позову без розгляду, тобто, зводяться виключно до оцінки застосування судом норм процесуального законодавства України.

Проте, відповідно до ч. 4 ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Тож, незгода сторони з процесуальними рішеннями судді не може свідчити про існування упередженості судді в розгляді відповідної справи та не є підставою для відводу судді Щербакова С.О. від розгляду даної справи.

З огляду на викладене, суд зазначає, що наведені у заяві Національної поліції України обставини не свідчать про наявність підстав, передбачених ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, для відводу судді Щербакова С.О. від розгляду справи № 910/5428/22.

За таких обставин, суд не вбачає підстав для задоволення заяви Національної поліції України про відвід судді Щербакова С.О. від розгляду справи № 910/5428/22.

Відповідно до ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України, Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.

Враховуючи що судове засідання у справі призначено на 13.10.2022, а заява про відвід судді Щербакова С.О. надійшла до суду 03.10.2022, таку заяву необхідно передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

УХВАЛИВ:

1. Заяву Національної поліції України про відвід судді Щербакова С.О. від розгляду справи №910/5428/22 визнати необґрунтованою.

2. Заяву Національної поліції України про відвід судді Щербакова С.О. від розгляду справи №910/5428/22 передати для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Щербаков