РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

19.09.2022Справа № 910/8101/18

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Коверги П.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк"

до Дочірнього підприємства "Край Проперті", Товариства з обмеженою відповідальністю "Шейк" та Приватного акціонерного товариства "Банкомзв`язок"

про визнання права іпотеки.

Представники сторін:

від позивача: Разумов М.А., довіреність б/н від 05.07.2022;

від відповідача 1: не з`явився;

від відповідача 2: не з`явився;

від відповідача 3: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Публічне акціонерне товариство «Сбербанк» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Дочірнього підприємства «Край Проперті», Товариство з обмеженою відповідальністю «Шейк» та Приватного акціонерного товариства «Банкомзв`язок» про визнання права іпотеки.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що внаслідок застосуванням банком процедури звернення стягнення на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки за Іпотечним договором, укладеним між позивачем та відповідачем-1, за позивачем було зареєстровано право власності на предмет іпотеки, однак позивачу стало відомо, що за ТОВ «Шейк» було зареєстровано право власності на сім об`єктів нерухомого майна, що знаходяться за тією ж адресою, що і предмет іпотеки, які призначенні для обслуговування нерухомого майна, є складовими частинами єдиного об`єкта нерухомого майна, виконують функцію допоміжного господарського призначення та інженерного забезпечення основного об`єкту і його експлуатація без таких об`єктів є неможлива, що свідчить про те, що спірні 7 об`єктів нерухомого майна є приналежностями нерухомого майна, переданого в іпотеку та є його невід`ємними частинами, а отже на такі об`єкти в повній мірі поширюється іпотека за Іпотечним договором.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.06.2018 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 23.07.2018.

20.07.2018 представником позивача подано клопотання про знайомлення з матеріалами справи.

23.07.2018 представником відповідача-2 подано відзив на позовну заяву.

23.07.2018 представником позивача подано клопотання про витребування доказів.

У судове засідання 23.07.2018 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники справи не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання на 06.08.2018, яку занесено до протоколу судового засідання.

03.08.2018 представником відповідача-2 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

06.08.2018 представником позивача подано клопотання про відкладення розгляду справи та клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судове засідання 06.08.2018 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники справи не з`явились.

У судовому засіданні представником відповідача-2 подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

За наслідками розгляду клопотання представника позивача про витребування доказів, суд залишив вказане клопотання без задоволення, постановивши протокольну ухвалу.

За результатами судового засідання, судом постановлено ухвалу про продовження строку підготовчого провадження у справі №910/8101/18 на 30 днів та відкладено підготовче засідання на 10.09.2018, яку занесено до протоколу судового засідання.

06.09.2018 представником відповідача-2 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

07.09.2018 представником позивача подано клопотання про призначення комплексної судової будівельно-технічної експертизи.

10.09.2018 представники позивача з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

У судовому засіданні представники позивача подане клопотання про призначення судової експертизи підтримали.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.09.2018 призначено у даній справі комплексну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження по справі № 910/8101/18 зупинено до одержання результатів експертиз.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.11.2018 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шейк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.09.2018 у справі № 910/8101/18 задоволено, ухвалу Господарського суду міста Києва від 10.09.2018 у справі № 910/8101/18 скасовано, справу № 910/8101/18 повернуто до Господарського суду міста Києва для подальшого розгляду. При цьому, у своїй постанові Північний апеляційний господарський суд зробив висновок, що місцевий господарський суд дійшов правомірного висновку про наявність підстав для залучення спеціальних знань експерта задля вирішення питання щодо приналежності спірних приміщень до основного об`єкту споруди ТРЦ "Магелан", проте передчасного.

29.11.2018 до Господарського суду міста Києва повернулись матеріали справи № 910/8101/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.12.2018 підготовче судове засідання призначено на 14.12.2018.

Водночас, 10.12.2018 до Господарського суду міста Києва надійшов запит Північного апеляційного господарського суду № 190/18 про направлення матеріалів справи до Північного апеляційного господарського суду для подальшого скерування до Верховного Суду у зв`язку з надходженням касаційної скарги.

Таким чином, у зв`язку з необхідністю направлення матеріалів справи № 910/8101/18 до Північного апеляційного господарського суду для подальшого скерування до Верховного Суду, ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.12.2018 провадження у справі № 90/8101/18 зупинено до повернення матеріалів даної справи до Господарського суду міста Києва.

11.02.2019 до Господарського суду міста Києва повернулись матеріали справи № 910/8101/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2019 поновлено провадження у справі № 910/8101/18, підготовче засідання призначено на 04.03.2019

04.03.2019 представником позивача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи та клопотання про відкладення розгляду справи.

04.03.2019 представником відповідача-2 подано заяву про відвід судді.

У судове засідання 04.03.2019 представники позивача, відповідачів-1,-2 з`явились, представник відповідача 3 не з`явився.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.03.2019 заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Шейк" про відвід судді Грєхової О.А. від розгляду справи №910/8101/18 передано для визначення судді в порядку, встановленому ч. 1 ст. 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.03.2019 у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Шейк" про відвід судді Грєхової О.А. від розгляду справи №910/8101/18 відмовлено.

06.03.2019 представником позивача подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.03.2019 підготовче засідання у справі № 9108101/18 призначено на 01.04.2019.

12.03.2019 представником відповідача-1 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

28.03.2019 представником позивача подано клопотання по призначення комплексної судової будівельно-технічної експертизи.

29.03.2019 представником відповідача-1 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

01.04.2019 представником відповідача-1 подано заперечення на клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

У судове засідання 01.04.2019 представники позивача, відповідачів-1,-2 з`явились, представник відповідача-3 не з`явився.

У судовому засіданні представник позивача надав усні пояснення по суті заявленого клопотання про призначення судової будівельно-технічної експертизи.

Представники відповідачів проти задоволення означеного клопотання заперечили.

За результатами судового засідання, судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання до 05.04.2019, яку занесено до протоколу судового засідання.

У судове засідання 05.04.2019 представники позивача, відповідачів-1,-2 з`явились, надали додаткові пояснення по суті заявленого позивачем клопотання про призначення судової експертизи.

Представник відповідача-3 у судове засідання не з`явився.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.04.2019 призначено у даній справі комплексну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз, провадження по справі № 910/8101/18 зупинено.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2019 апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Шейк" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.04.2019 про призначення будівельно-технічної експертизи у справі №910/8101/18 залишено без задоволення, ухвалу Господарського суду міста Києва від 05.04.2019 про призначення будівельно-технічної експертизи у справі №910/8101/18 залишено без змін.

Ухвалою Верховного Суду від 02.09.2019 відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Шейк" на ухвалу Господарського суду м. Києва від 05.04.2019 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.06.2019 у справі № 910/8101/18.

09.12.2019 до Господарського суду міста Києва надійшов лист від Заступника директора Київського науково-дослідного інституту судових експертиз про необхідність погодження строків проведення експертизи та забезпечення попередньої оплати експертизи, з клопотання судових експертів про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.12.2019 поновлено провадження у справі № 910/8101/18, погоджено строк проведення судової експертизи у справі № 910/8101/18 у строк понад три місяці, задоволено клопотання судових експертів про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи, зобов`язано учасників справи надати суду в двотижневий строк для подальшого направлення судовим експертам документи, зазначені у клопотанні про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи № 31523/19-42, зупинено провадження у справі № 910/8101/18 до одержання результатів експертизи.

25.05.2020 представником відповідача-2 подано заяву про відвід експертів.

З метою розгляду поданої ТОВ "Шейк" заяви про відвід судових експертів, Листом від 27.05.2020 витребувано у Київського науково-дослідного інституту судових експертиз матеріали справи № 910/8101/18.

25.06.2020 до Господарського суду міста Києва повернулись матеріали справи № 910/8101/18.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2020 поновлено провадження у справі № 910/8101/18, судове засідання призначено на 13.07.2020.

У судове засідання 13.07.2020 представники позивача та відповідача 2 з`явились, інші учасники судового процесу та судові експерти не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду заяви про відвід судових експертів на 27.07.2020, яку занесено до протоколу судового засідання.

17.07.2020 представником відповідача 2 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

22.07.2020 представником позивача подано письмові пояснення на заяву про відвід судових експертів.

23.07.2020 представником відповідача 2 подано доповнення до заяви про відвід експертів.

У судове засідання 27.07.2020 представники позивача та відповідача 2 з`явились, інші учасники судового процесу та судові експерти не з`явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.07.2020 у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Шейк" про відвід судових експертів Свериди О.М. та Герасименка І.В. відмовлено, провадження по справі № 910/8101/18 зупинено до одержання результатів експертиз та постановлено матеріали справи надіслати до Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

07.09.2020 до Господарського суду міста Києва надійшов лист від Заступника директора Київського науково-дослідного інституту судових експертиз із клопотанням судових експертів № 31523/19-42 про забезпечення умов праці судового експерта за місцезнаходженням об`єкта дослідження та надання додаткових документів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.09.2020 поновлено провадження у справі № 910/8101/18, задоволено клопотання судових експертів про надання додаткових матеріалів, необхідних для проведення експертизи та забезпечення умов праці судового експерта за місцезнаходженням об`єкта дослідження, зобов`язано учасників справи надати суду в двотижневий строк для подальшого направлення судовому експерту: технічний паспорт на нежитловий будинок - громадський центр з об`єктами (в літ. «А») загальною площею 28 539,50 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б, зобов`язано сторін забезпечити явку представників сторін під час проведення обстеження об`єктів дослідження, а саме: трансформаторної підстанції 6079, площею 62,3 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; трансформаторної підстанції 6080, площею 62,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 6 (кафе) площею 279,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 7 (кафе) площею 99,7 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 8 (заклад громадського харчування) площею 366,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 9 (магазин) площею 99,6 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 10 (магазин) площею 99,4 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового будинку - громадського центру з об`єктами (в літ. «А») загальною площею 28 539,50 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б, а також забезпечити безперешкодний доступ до об`єктів, а також належні умови праці для роботи, яке відбудеться 07.10.2020 з 11:30 год., провадження у справі № 910/8101/18 зупинено до одержання результатів експертизи.

08.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшов лист від Директора Київського науково-дослідного інституту судових експертиз із матеріалами справи та клопотанням судових експертів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 поновлено провадження у справі № 910/8101/18, розгляд клопотання призначено на 19.04.2021.

У судове засідання 19.04.2021 представники позивача та судовий експерт з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

За результатами судового засідання судом відкладено розгляд клопотання судових експертів на 26.04.2021.

21.04.2021 представником позивача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судове засідання 26.04.2021 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 26.04.2021 клопотання судових експерта про надання додаткових матеріалів та забезпечення обстеження об`єктів дослідження за їх місцезнаходженням задоволено, зобов`язано сторін забезпечити явку представників сторін під час проведення обстеження об`єктів дослідження, а саме: трансформаторної підстанції 6079, площею 62,3 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; трансформаторної підстанції 6080, площею 62,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 6 (кафе) площею 279,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 7 (кафе) площею 99,7 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 8 (заклад громадського харчування) площею 366,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 9 (магазин) площею 99,6 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 10 (магазин) площею 99,4 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового будинку - громадського центру з об`єктами (в літ. «А») загальною площею 28 539,50 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б., а також забезпечити безперешкодний доступ до об`єктів, а також належні умови праці для роботи, яке відбудеться 17.05.2021 об 11:00 год., зупинено провадження у справі № 910/8101/18 до одержання результатів експертизи, матеріали справи надіслано до Київського науково-дослідного інститут судових експертиз.

26.08.2021 до Господарського суду міста Києва з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли матеріали справи з висновком судових експертів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2021 провадження у справі поновлено, підготовче засідання призначено на 04.10.2021.

08.09.2021 представником відповідача-2 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

22.09.2021 представником відповідача-2 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

28.09.2021 представником відповідача-2 подано клопотання про витребування доказів.

01.10.2021 представником відповідача-2 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

04.10.2021 представником позивача подано заву про зміну предмету позову.

04.10.2021 представником відповідача-2 подано доповнення до клопотання про витребування доказів.

28.09.2021 представником відповідача-2 подано заяву про продовження строку для надання пояснень, заяву про виклик експертів.

30.09.20021 представником позивача подано письмові пояснення

04.10.2021 представником відповідача-2 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи, попередні письмові пояснення та клопотання про призначення повторної експертизи, за результатами розгляду якого у судовому засіданні судом відмовлено у його задоволенні, у зв`язку з необґрунтованістю.

У судове засідання 04.10.2021 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено увалу про відкладення підготовчого засідання до 25.10.2021, яку занесено до протоколу судового засідання.

07.10.2021 представником позивача подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

21.10.2021 представником відповідача-2 подано заперечення на пояснення позивача.

22.10.2021 представником позивача подано заперечення щодо клопотання про витребування доказів, заперечення на клопотання про виклик експертів, письмові пояснення та заперечення на клопотання про призначення у справі повторної судової експертизи.

25.10.2021 представником відповідача-2 подано доповнення до клопотання про витребування доказів.

У судове засідання 25.10.2021 представники позивача та відповідача з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

Дослідивши надану позивачем заяву про зміну предмету позову, суд визнає її такою, що подана з дотриманням приписів чинного процесуального законодавства, зокрема положень ч. 5. ст. 46, ст. 170 ГПК України, тому, суд приймає до розгляду заяву позивача та визначає предмет позову з її урахуванням.

За результатами розгляду клопотання представника відповідача-2 про витребування доказів, заслухавши пояснення представників сторін, суд відмовив у задоволенні означеного клопотання, у зв`язку з його необґрунтованістю.

Заслухавши у судовому засіданні пояснення представників учасників справи, враховуючи подане представником відповідача-2 клопотання про виклик експертів, суд дійшов висновку про необхідність виклику судових експертів у судове засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.10.2021 відкладено підготовче засідання на 15.11.2021 та викликано у судове засідання судових експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Свериду О.М. та Герасименка І.В.

У судове засідання 15.11.2021 представники позивача, відповідача-2 та судові експерти з`явились, представники інших відповідачів не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення судового засідання до 29.11.2021, яку занесено до протоколу судового засідання.

16.11.2021 представником відповідача-2 подано заяву про видачу копії технічного запису судового засідання.

26.11.2021 представником відповідача-2 подано письмові пояснення.

У судове засідання 29.11.2021 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення судового засідання до 14.12.2021, яку занесено до протоколу судового засідання.

02.12.2021 представником позивача подано клопотання про ознайомлення.

10.12.2021 представником позивача подано заперечення на доповнення до клопотання про призначення у справі комплексної судової будівельно-технічної експертизи.

У судове засідання 14.12.2021 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

Враховуючи, що судом під час підготовчого провадження, та зокрема, у підготовчому засіданні було вчинено всі дії, які необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, зв`язку з чим відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 17.01.2022

13.01.2022 представником позивача подано заяву про зміну найменування позивача.

14.01.2022 представником позивача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судове засідання 17.01.2022 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи до 31.01.2022, яку занесено до протоколу судового засідання.

19.01.2022 представником відповідача-2 подано клопотання про ознайомлення з матеріалами справи.

28.01.2022 представником відповідача-2 подано заперечення на клопотання позивача про долучення документів до матеріалів справи.

У судове засідання 31.01.2022 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи до 14.02.2022, яку занесено до протоколу судового засідання.

У судове засідання 14.02.2022 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники судового процесу не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи до 28.02.2022, яку занесено до протоколу судового засідання.

04.04.2022 представником відповідача-2 подано клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 11.05.2022 розгляд справи по суті призначено на 20.06.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.06.2022 розгляд справи по суті призначено на 18.07.2022.

14.06.2022 представником позивача подано клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції.

У судове засідання 18.07.2022 представник відповідача-2 з`явився, інші учасники справи не з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи до 08.08.2022, яку занесено до протоколу судового засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.07.2022 розгляд справи по суті призначено на 12.09.2022.

05.08.2022 представником позивача подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції

07.09.2022 представником позивача подано заяву про залучення третьої особи.

12.09.2022 представником відповідача-2 подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

12.09.2022 представником відповідача-2 подано додаткові пояснення.

У судове засідання 12.09.2022 представники позивача та відповідача-2 з`явились, інші учасники справи не з`явились.

За результатами дослідження у судовому засіданні поданої представником позивача заяви про залучення третьої особи, судом залишено її без розгляду на підставі ч. 2 ст. 207 ГПК України, про що постановлено ухвалу, яку занесено до протоколу судового засідання, з огляду на наступне.

Згідно приписів п. 3 та п. 10 ч. 2 ст. 182 ГПК України у підготовчому засіданні суд у разі необхідності заслуховує уточнення позовних вимог та заперечень проти них та розглядає відповідні заяви; вирішує заяви та клопотання учасників справи.

Відповідно до ст. 194 ГПК України завданням розгляду справи по суті є розгляд та вирішення спору на підставі зібраних у підготовчому провадженні матеріалів, а також розподіл судових витрат.

Згідно з ч. 1 ст. 207 ГПК України головуючий з`ясовує, чи мають учасники справи заяви чи клопотання, пов`язані з розглядом справи, які не були заявлені з поважних причин в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, та вирішує їх після заслуховування думки інших присутніх у судовому засіданні учасників справи.

Суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом (ч. 2 ст. 207 ГПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 50 ГПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Таким чином, згідно приписів ч. 1 ст. 50 ГПК України третіх осіб може бути залучено до участі у справі до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження

В свою чергу, суд відхиляє посилання позивача на поважність причин пропуску строку на звернення із даною заявою з огляду на те, що процедуру ліквідації було розпочато після закриття підготовчого провадження, оскільки рішення про початок процедури ліквідації АТ «МР Банк» та делегування повноважень ліквідатора банку прийнято Виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб 25.02.2022, натомість із заявою про залучення третьої особи, позивач звернувся більш ніж через півроку.

Отже, оскільки таке клопотання заявлено позивачем більш ніж через півроку після настання обставини, із якою позивач пов`язує необхідність залучення третьої особи, означена заява залишається судом без розгляду.

У судовому засіданні представником відповідача-2 подано судові дебати.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення розгляду справи до 19.09.2022, яку занесено до протоколу судового засідання.

14.09.2022 представником відповідача 2 подано заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції

У судове засідання 19.09.2022 представник позивача з`явився, представники відповідачів не з`явились, про час, дату та місце судового засідання повідомлені належним чином, що підтверджується матеріалами справи.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

На виконання вимог ст. 223 Господарського процесуального кодексу України складено протоколи судових засідань, які долучено до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 219 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 19.09.2022 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

22 вересня 2011 року між Публічним акціонерним товариством «Дочірній банк Сбербанку росії» (в подальшому змінено найменування на Акціонерне товариство «Міжнародний резервний банк») (далі - банк, позивач) та Дочірнім підприємством «Край Проперті» (далі - позичальник, відповідач 1) укладено Договір про відкриття кредитної лінії №119-В/11/55/КЛ (далі - Кредитний договір 1), за умовами якого, банк відкриває позичальнику невідновлювальну кредитну лінію в іноземній валюті, надає позичальнику кредитні кошти за рахунок кредитної лінії на умовах цього договору, а позичальник зобов`язується використовувати кредит на цілі, зазначені в п. 1.5 цього договору, своєчасно та у повному обсязі виплачувати банку проценти за користування кредитом, а також повернути наданий йому кредит у розмірах та у терміни, зазначені у ст. 8 цього договору, і виконувати інші умови цього договору.

Відповідно до п. 1.2 Кредитного договору 1 (в редакції Договору про внесення змін №13 від 23.12.2016) ліміт кредитної лінії складає 51 167 000,00 доларів США.

Останній день повернення кредитної лінії - 31.03.2017 (п. 1.4 Кредитного договору 1 в редакції Договору про внесення змін №13 від 23.12.2016).

Згідно з п. 2.1 Кредитного договору 1 (в редакції Договору про внесення змін №13 від 23.12.2016) належне виконання позичальником зобов`язань по цьому договору забезпечується: заставою обладнання ТРЦ «Магелан», що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-б, що належить ДП «Край Проперті»; іпотекою нежитлової будівлі, нежилого будинку - громадського центру з об`єктами (літ. «А»), що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-б, що належить ДП «Край Проперті»; заставою майнових прав на поставку товарів по контракту №27-с від 25.07.2011, укладеному між ДП «Край Проперті» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Край»; майновими правами на орендні платежі за договорами оренди нерухомого майна, які укладені або будуть укладені в майбутньому, причому обсяг переданих в заставу майнових прав на орендні платежі повинен становити не менше 70% від загального об`єму щомісячних орендних платежів, що здійснюються на користь ДП «Край Проперті»; іпотекою нерухомості, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, с. Крупень, вул. Б.Хмельницького, 45, що належать Приватному підприємству «Консалтингова фірма «Прометей»; заставою обладнання, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, с. Крупень, вул. Б.Хмельницького, 45, що належать Приватному підприємству «Консалтингова фірма «Прометей»; іпотекою нерухомості, яка знаходиться за адресою: Київська область, Славутський район, м. Волочиськ, вул. Копачевська (Примакова), 3, що належить Приватному підприємству «Консалтингова фірма «Прометей»; іпотекою нерухомості, яка знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Щасливе, вул. Л.Українки, 14, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Сіті-Стейт»; іпотекою нерухомості, офісних приміщень та підвальних приміщень, що знаходяться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Щасливе, вул. Л.Українки, 14, та належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Сітістейсервіс»; порукою Приватного акціонерного товариства «Універсам №16» на повний розмір зобов`язань позичальника по кредитному договору.

Договір набирає чинності з дати його підписання банком та позичальником, скріплення печатками сторін, і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань по цьому договору (п. 11.3 Кредитного договору 1).

Також, 22 вересня 2011 року між банком та позичальником було укладено Договір про відкриття кредитної лінії №120-В/11/55/КЛ (далі - Кредитний договір 2), за умовами якого, в редакції Договору про внесення змін №11 від 22.09.2015, банк відкриває позичальнику кредитну лінію в іноземній валюті - доларах США та надає позичальнику кредитні кошти у порядку та на умовах, визначених цим договором, а позичальник зобов`язується використовувати кредит на цілі, зазначені у п.1.5 договору, своєчасно та у повному обсязі сплачувати банку проценти за користування кредитом, а також повернути банку кредит у терміни, встановлені цим договором та виконати інші умови цього договору.

Пунктом 1.2 Кредитного договору 2, в редакції Договору про внесення змін №11 від 22.09.2015, визначено, що ліміт кредитної лінії складає 5 000 000,00 дол. США. З 22.12.2015 ліміт кредитної лінії зменшується щомісячно, кожного 22-го числа календарного місяця на 500 000,00 дол. США. Останній платіж здійснюється не пізніше 21.09.2016 в розмірі 500 000,00 дол. США.

За змістом п. 2.1 Кредитного договору 2, в редакції Договору про внесення змін №12 від 23.12.2016, належне виконання позичальником зобов`язань по цьому договору забезпечується: заставою обладнання ТРЦ «Магелан», що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-б, що належить ДП «Край Проперті»; іпотекою нежитлової будівлі, нежилого будинку - громадського центру з об`єктами (літ. «А»), що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-б, що належить ДП «Край Проперті»; заставою майнових прав на поставку товарів по контракту №27-с від 25.07.2011, укладеному між ДП «Край Проперті» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Край»; майновими правами на орендні платежі за договорами оренди нерухомого майна, які укладені або будуть укладені в майбутньому, причому обсяг переданих в заставу майнових прав на орендні платежі повинен становити не менше 70% від загального об`єму щомісячних орендних платежів, що здійснюються на користь ДП «Край Проперті»; іпотекою нерухомості, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, с. Крупень, вул. Б.Хмельницького, 45, що належать Приватному підприємству «Консалтингова фірма «Прометей»; заставою обладнання, що знаходиться за адресою: Хмельницька область, с. Крупень, вул. Б.Хмельницького, 45, що належать Приватному підприємству «Консалтингова фірма «Прометей»; іпотекою нерухомості, яка знаходиться за адресою: Київська область, Славутський район, м. Волочиськ, вул. Копачевська (Примакова), 3, що належить Приватному підприємству «Консалтингова фірма «Прометей»; іпотекою нерухомості, яка знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Щасливе, вул. Л.Українки, 14, що належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Сіті-Стейт»; іпотекою нерухомості, офісних приміщень та підвальних приміщень, що знаходяться за адресою: Київська область, Бориспільський район, с. Щасливе, вул. Л.Українки, 14, та належить Товариству з обмеженою відповідальністю «Сітістейсервіс»; порукою Приватного акціонерного товариства «Універсам №16» на повний розмір зобов`язань позичальника по кредитному договору.

Договір набирає чинності з дати його підписання банком та позичальником, скріплення печатками сторін, і діє до повного виконання сторонами своїх зобов`язань по цьому договору (п. 11.3 Кредитного договору 2).

27 вересня 2011 року між Публічним акціонерним товариством «Дочірній банк Сбербанку росії» (в подальшому змінено найменування на Акціонерне товариство «Міжнародний резервний банк») (далі - іпотекодержатель) та Дочірнім підприємством «Край проперті» (далі - іпотекодавець) укладено Іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за № 11270 (далі - Іпотечний договір), за умовами якого, в забезпечення виконання зобов`язань іпотекодавця, які випливають із Договору про відкриття кредитної лінії № 119-в/11/55/КЛ від 22.09.2011 та Договору про відкриття кредитної лінії № 120-в/11/55/КЛ від 22.09.2011, укладеними між іпотекодавцем та іпотекодержателем з усіма змінами і доповненням до них, укладеними протягом строку їх дії, які (зобов`язання) перелічені у статті 2 цього Договору та можуть виникнути в майбутньому за чинним основним договором 1 та/або основним договором 2, іпотекодержатель передає іпотекодержателю в іпотеку майно, зазначене в п. 3.1. цього договору (далі - предмет іпотеки).

22 вересня 2015 року сторонами укладено Договір про внесення змін до Іпотечного договору, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В., за реєстровим № 5703, за умовами якого, сторони дійшли згоди викласти Іпотечний договір в новій редакції.

23 грудня 2016 року сторонами укладено Договір про внесення змін до Іпотечного договору, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу за № 5613, за умовами якого, зокрема п. 1.1 Іпотечного договору викладено в наступній редакції: у відповідності до цього Договору в забезпечення виконання зобов`язань іпотекодавця, які випливають із Договору про відкриття кредитно лінії № 119-В/11/55/КЛ, укладеного між іпотекодавцем і іпотекодержателем 22.09.2011, з усіма змінами і доповненнями, укладеними протягом строку його дії, зокрема з урахуванням змін, внесених згідно з Договорами про внесення змін № 1 від 19.12.2011, № від 28.03.2014, № 3 від 26.06.2014, № 4 від 31.07.2014, № 5 від 29.08.2014, № 6 від 30.09.2014, № 7 від 30.10.2014, № 8 від 28.11.2014, № 9 від 31.03.2015, № 10 від 22.04.2015, № 11 від 30.06.2015, № 12 від 22.09.2015, № 13 від 23.12.2016 до нього (далі - основний договір 1) та із Договору про відкриття кредитної лінії № 120-В/11/55/КЛ, укладеного між іпотекодавцем та іпотекодержателем 22.09.2011, з усіма змінами і доповненнями, укладеними протягом строку його дії, зокрема з урахуванням змін, внесених згідно з Договорами про внесення змін №1 від 19.12.2011, № 2 від 28.03.2014, № 3 від 24.06.2014, № 4 від 31.07.2014, № 5 від 28.08.2014, № 6 від 30.09.2014, № 7 від 28.11.2014, № 8 від 31.03.2015, № 9 від 22.04.2015, № 10 від 30.06.2015, № 11 від 22.009.2015, № 12 від 23.12.2016 до нього (далі - основний договір 2), які (зобов`язання) перелічені у статті 2 цього договору можуть виникнути в майбутньому за чинним основним договором 1 та/або основним договором 2, іпотекодавець передає іпотекодержателю в іпотеку майно, зазначене в п. 3.1 цього Договору (далі - предмет іпотеки).

За умовами п. 3.1 Іпотечного договору, предметом іпотеки за цим договором є:

- нежилий будинок (літ. А), загальною площею 28 539,50 кв.м., що знаходиться за адресою: місто Київ, проспект Глушкова Академіка, будинок № 13 б (тринадцять «б»), реєстраційний номер: 34696251, та належить іпотекодавцю на праві власності на підставі договору купівлі-продажу нежилого будинку, посвідченого Піддубною С.П., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 24 грудня 2004 року за реєстровим № 6871, зареєстрованого в Державному реєстрі правочинів 24 грудня 2004 року за № - 402676, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 11 січня 2005 року у реєстровій книзі № 91п-270 за реєстровим № 6259п, зареєстрованого в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно 22 вересня 2011 року.

Вартість цього нерухомого майна згідно з Витягом з реєстру прав власності на нерухоме майно № 31399389, виданим Комунальним підприємством Київським міським бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 22 вересня 2011 року, складає 15 897 619 (п`ятнадцять мільйонів вісімсот дев`яносто сім тисяч шістсот дев`ятнадцять) гривень 42 копійки.

Предмет іпотеки знаходиться на земельній ділянці площею 34157 кв.м., кадастровий номер якої: 79:485:021, згідно Договору суборенди земельної ділянки, укладеного між Відкритим акціонерним товариством «Банкомзв`язок» та іпотекодавцем 18 серпня 2006 року, зареєстрованого Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), що зроблено запис від 23 лютого 2007 року за № 79-6-00477 у книзі записів державної реєстрації договорів.

У відповідності до 3.2 Іпотечного договору сторони погодили, що заставна вартість предмету іпотеки складає 461 418 602 (чотириста шістдесят один мільйон чотириста вісімнадцять тисяч шістсот дві) гривні 00 копійок, що за офіційним обмінним курсом НБУ/крос-курсом станом на 27 вересня 2011 року (1 доллар США = 7,9736 грн.) становить 57 868 290 (п`ятдесят сім мільйонів вісімсот шістдесят вісім тисяч двісті дев`яносто) доларів США 61 цент.

Згідно з п. 3.3 Іпотечного договору іпотекодавець заявляє, гарантує і зобов`язується на користь іпотекодержателя, що предмет іпотеки зареєстрований у встановленому порядку як окремий виділений в натурі об`єкт права власності.

Пунктом 3.5 Іпотечного договору сторонами узгоджено, що усі наступні поліпшення предмету іпотеки, які будуть проведені іпотекодавцем, складають його невід`ємну частину та іпотекодержатель має право звернути на них стягнення для задоволення своїх вимог, зазначених у ст. 2 цього Договору.

Усі наступні поліпшення предмету іпотеки не можуть відокремлюватись або вилучатися від предмету іпотеки без згоди іпотекодержателя (п. 3.6 Іпотечного договору).

Відповідно до п. 4.2.12 Іпотечного договору іпотекодержатель має право для реалізації свої прав, зазначених в ст. 6 цього Договору, організовувати продаж всього або частини предмету іпотеки, якщо вона виділена як окремий об`єкт нерухомого майна або частини предмету іпотеки, якщо вона виділена як окремий об`єкт нерухомого майна, будь-яким способом, не забороненим чинним законодавством України в т.ч. шляхом продажу безпосередньо або через торги, на умовах, визначених іпотекодержателем на власний розсуд, а також звертатись з заявами про надання ліцензій, дозволів регуляторних органів і користуватись ними.

Згідно з п. 4.3.2 Іпотечного договору іпотекодавець має право зводити, знищувати будівлі (споруди), які розташовані на земельній/их ділянці/ках, якщо земельна/і ділянка/и є предметом іпотеки або входить до складу предмету іпотеки, здійснювати реконструкцію, поточний або капітальний ремонт нерухомого майна, що є предметом іпотеки або входить до складу предмету іпотеки, передавати предмет іпотеки в спільну діяльність, позичку, лізинг, чи інше користування, передавати його в наступну іпотеку, відчужувати предмет іпотеки або розпоряджатися ним іншим чином лише на підставі попередньої письмової згоди іпотекодержателя

Продовжувати строк дії договору/ів лізингу/іншого користування предмету іпотеки (частини предмету іпотеки), зазначеного/их в ст. 3 цього Договору, з письмової згоди іпотекодержателя.

Іпотекодавець зобов`язаний у разі здійснення за умови попередньої письмової згоди іпотекодержателя будівництва, прибудов, перепланування, капітального ремонту, модернізації та будь-яких інших змін в предметі іпотеки за цим Договором, погоджувати здійснення будівництва чи таких змін з уповноваженими державними органами України, отримати відповідні дозволи, провести реєстрацію та надавати іпотекодержателю копії таких дозволів, засвідчених іпотекодавцем або його уповноваженою особою та скріплених печаткою.

Якщо здійснення будівництва, прибудов, перепланування, капітального ремонту модернізації та будь-яких інших дій призведуть до змін предмету іпотеки в 3-денний строк повідомити про це іпотекодержателя, надати йому відповідні документи, і, в разі необхідності, переоформити правовстановлюючі і технічні документи на предмет іпотеки, підписати необхідні зміни до цього Договору та забезпечити внесення змін до відповідного державного реєстру (п. 4.4.19 Іпотечного договору).

У відповідності до п. 4.4.22 Іпотечного договору іпотекодавець зобов`язаний в разі отримання іпотекодавцем у власність об`єкта/ів нерухомого майна, що будуть входити до комплексу будівель (споруд), якщо предметом іпотеки є комплекс будівель (споруд), в строк не пізніше 20 робочих днів з дня отримання усіх правовстановлюючих документів, передати таке майно в іпотеку іпотекодержателю шляхом внесення відповідних змін до цього Договору та відповідних державних реєстрів, застрахувати таке майно на користь іпотекодержателя на умовах, визначених п. 4.4.7 цього Договору.

Згідно з пунктами 5.1-5.3 Іпотечного договору право іпотеки, а також права та обов`язки іпотекодавця та іпотекодержателя за цим Договором, виникають з моменту його нотаріального посвідчення.

У разі часткового виконання зобов`язань, які забезпечені іпотекою у відповідності до цього Договору, або деяких з них, іпотека зберігається в початковому (повному) обсязі.

Встановлена цим Договором іпотека припиняється у разі належного виконання усіх забезпечених нею зобов`язань та з інших підстав, передбачених Законом України «Про іпотеку» та інших нормативних актів законодавства України.

За умовами п. 6.1 Іпотечного договору, за рахунок предмета іпотеки банк має право задовольнити свої вимоги, що забезпечені іпотекою згідно з ст. 2 іпотечного договору у повному обсязі, що визначається на момент фактичного відшкодування (задоволення).

У відповідності до п. 6.5 Іпотечного договору стягнення може бути звернення на всі речі - складові, що входять до предмету іпотеки, або на будь-яку одну чи декілька з них за вибором іпотекодержателя, якщо вони виділені в натурі як окремий об`єкт нерухомого майна. Якщо іпотекодержатель зверне стягнення на одну річ - складову предмету іпотеки, але його вимогу не буде задоволено в повному обсязі, він зберігає право застави/іпотеки на інші речі - складові частини, які є предметом іпотеки.

Як вбачається з Витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 108256715 від 19.12.2017, 19 грудня 2017 року позивачем в позасудовому порядку звернуто стягнення на предмет іпотеки, переданий за Іпоетчним договором в якості забезпечення виконання відповідачем-1 грошового зобов`язання за Кредитними договорами, шляхом реєстрації права власності на нежилий будинок-громадський центр з об`єктами (в літ.А), загальною площею 28 539,50 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Академіка Глушкова, 13-Б.

В свою чергу, відповідно до Інформаційної довідки з державного реєстру ревучих прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 126831851 від 08.06.2018, 19.01.2018, 23.01.2018, 30.01.2018 та 25.02.2018 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Шейк» (далі - відповідач-2) зареєстровано право власності на наступні об`єкти нерухомого майна за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, буд. 13-Б: трансформаторна підстанція 6080 площею 62,5 кв.м.; трансформаторну підстанцію 6079 площею 62,3 кв.м.; нежитлове приміщення, магазин площею 99,4 кв.м.; нежитлове приміщення, магазин площею 99,6 кв.м.; нежитлове приміщення № 6 (кафе) площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 7 (кафе) площею 99,7 кв.м.; нежитлове приміщення № 8(заклад громадського харчування) площею 366,5 кв.м.

Означені об`єкти нерухомого майна набуті у власність відповідачем-2 у зв`язку із внесенням 19.01.2018 до статутного капіталу двома учасниками, а саме: ДП «Край Проперті», Приватним акціонерним товариством «Банкомзв`язок» (далі - відповідач-3).

Позивач зазначає, що предмет іпотеки та вищезазначені будівлі є фактично одним цілим та використовується в спільній діяльності, що підтверджується наступним: об`єкти нерухомого майна, що розташовані за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, мають призначення - для обслуговування об`єкта нерухомого майна, що розташований за тією ж адресою; експлуатація предмета іпотеки, що розташований за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, за відсутністю перелічених вище об`єктів неможлива; перелічені вище об`єкти по відношенню до предмета іпотеки, що розташований за адресою: проспект Глушкова Академіка, 13-Б, виконують функцію допоміжного господарського призначення та інженерного забезпечення основного будинку; перелічені вище об`єкти, що розташовані за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, є складовими частинами єдиного нерухомого майна - громадського центру з об`єктами (в літ. А), площею 28 539,50 кв.м., який знаходиться за тією ж адресою.

У зв`язку з викладеним, позивач зазначає, що означені об`єкти були приналежностями нерухомого майна, що переданий в іпотеку банку, та стали невід`ємною його частиною після реєстрації права власності на них, як на окремі об`єкти нерухомого майна, а отже на такі об`єкти в повній мірі поширюється іпотека за Іпотечним договором, в зв`язку з чим, позивач, з урахуванням прийнятої судом до розгляду заяви про зміну предмету позову, просить суд: визнати за позивачем право іпотеки за Іпотечним договором від 27.09.2011, який укладений між АТ «Сбербанк» та ДП «Край Проперті», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В. за реєстровим номером № 11270, на:

1) трансформаторну підстанцію 6079, площею 62,3 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 000;

2) трансформаторну підстанцію 6080, площею 62,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 000;

3) нежитлову будівлю № 10, магазин, площею 99,4 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 000;

4) нежитлову будівлю № 9, магазин, площею 99,6 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 000;

5) нежитлову будівлю № 6, кафе, площею 279,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 00;

6) нежитлову будівлю № 7, кафе, площею 99,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 00;

7) нежитлову будівлю № 8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 00.

Відповідач-2 в свою чергу, заперечуючи проти позову, у відзиві на позовну заяву зазначає, що ТОВ «Шейк» не має жодних договірних відносин з позивачем, не отримував жодних грошових коштів, не укладав кредитні договори, не виступав поручителем у боргових зобов`язань і не має одного відношення до позивача.

Відповідач-2 зазначає, що трансформаторні підстанції з номерами 6079 та 6080 належали на праві власності ПАТ «Банкомзв`язок», право власності на які зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як на два самостійні, окремі об`єкти права власності з присвоєнням цим двом об`єктам унікальних реєстраційних номері в Державному реєстрі, та 19.01.2018 передані в якості внеску до статутного капіталу ТОВ «Шейк», при цьому, ДП «Край Проперті» ніколи не був власником зазначених трансформаторних підстанцій», в свою чергу, нежитлові приміщення з номерами 6, 7, 8, 9, 10 також не входять до складу нерухомості ТРЦ «Магелан» (в літ. А), площею 28 539,50 кв.м., яка була передана в іпотеку позивачу, мають власну окрему площу, іншого власниками та є іншими об`єктами нерухомості, на які у травні 2016 право власності зареєстровано за ДП «Край Проперті» в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно як окремі об`єкти права власності, якими вони і 19.01.2018 передано ДП «Край Проперті» в якості внеску до статутного капіталу ТОВ «Шейк».

Таким чином, ТОВ «Шейк» зазначає, що дві трансформаторні підстанції та п`ять нежитлових приміщень, що належать ТОВ «Шейк» на праві власності є об`єктами нерухомості з унікальними номерами в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, власною площею, технічною документацією, і ніколи не передавались в іпотеку АТ «Сбербанк», що не заперечується позивачем, у зв`язку з тим, що Іпотечний договір містить чітко визначений об`єкт з іншим номером державної реєстрації, площе., технічною документацією, з розташуванням на земельній ділянці, яка знаходиться у користуванні ПАТ «Банкомзв`язок», яке на зазначеній ділянці може побудувати будь-які інші об`єкти нерухомості і володіти та розпоряджатись ними на власний розсуд.

Також, ТОВ «Шейк» зазначає, що ст. 5 Закону України «Про Іпотеку» не підлягає застосуванню в частині поширення іпотеки АТ «Сбербанк» за Іпотечним договором на вказані об`єкти нерухомого майна, оскільки:

- трансформаторні підстанції 6079 і 6080, нежитлові приміщення 6, 7, 8, 9, 10 є окремими, самостійними об`єктами, право власності на які зареєстровано в Держаному реєстрі також окремо за іншими власниками. При реєстрації права власності на предмет іпотеки АТ «Сбербанк» зазначені сім об`єктів нерухомості не реєструвалися в якості складових частин предмета іпотеки на користь АТ «Сбербанк», такі об`єкти не є приналежністю предмета іпотеки, а є самостійними об`єктами права власності та в іпотеку ніколи не передавались;

- земельна ділянка, розташована за адресою таких нежитлових приміщень, не передавалась в іпотеку АТ «Сбербанк», що виключає застосування норми, що об`єкти незавершеного будівництва вважаються передані в іпотеку;

- трансформаторні підстанції мають власну господарську мету та можливість роботи з різними іншими об`єктами та не обмежуються технічною роботою виключно з ТРЦ «Магелан», нежитлові приміщення № 6, 7, 8, 9, 10 не призначаються для обслуговування іншого майна, мають власну мету господарської діяльності і використовуються ТОВ «Шейк» само до їх призначення, а саме магазини та кафе;

- 19.12.2017 АТ «Сбербанк» реалізувало своє право іпотекодержателя та звернуло стягнення виключно на предмет іпотеки за Іпотечним договором - нежитловий будинок - громадський центр з об`єктами в літ. А, площею 28 539,50 кв.м. Таким чином, і на момент виникнення у АТ «Сбербанк» права іпотеки, і на момент йог реалізації, площа і опис предмет іпотеки, у тому числі його складові частини, не змінювалися, а АТ «Сбербанк» як іпотекодержатель не вимагав звернення стягнення і не заявляв до іпотекодавця ніяких претензій на інші об`єкти, крім того, який був прийняти у власність;

- з моменту державної реєстрації 19.12.2017 права власності АТ «Сбербанк» на нерухомість ТРЦ «Магелан» (нежитловий будинок - громадський центр з об`єктами (в літ. А), загальною площею 28 539,50 кв.м.), право іпотеки АТ «Себрбанк», що виникло на підставі Іпотечного договору припинилось в силу закону (ст. 36 Закону України «Про іпотеку»), в зв`язку з чим іпотека згідно цього Іпотечного договору не може бути поширена на будь-які інші об`єкти, крім прийнятого у власність.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 статті 202 ЦК України, правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Згідно з ч.1 статті 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частина 2 статті 509 ЦК України передбачає, що зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Відповідно п.1 ч. 2 статті 11 ЦК України, підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.

Згідно з ч. 1 статті 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Частиною 1 ст. 575 ЦК України визначено, що іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Іпотекодавець - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання власного зобов`язання або зобов`язання іншої особи перед іпотекодержателем. Іпотекодавцем може бути боржник або майновий поручитель.

Майновий поручитель - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання зобов`язання іншої особи-боржника.

Іпотекодержатель - кредитор за основним зобов`язанням.

Боржник - іпотекодавець або інша особа, відповідальна перед іпотекодержателем за виконання основного зобов`язання.

Таким чином, іпотека як майновий спосіб забезпечення виконання зобов`язання є особливим (додатковим) забезпечувальним зобов`язанням, що має на меті стимулювати боржника до виконання основного зобов`язання та запобігти негативним наслідкам порушення боржником своїх зобов`язань або зменшити їх. Забезпечувальне зобов`язання (взаємні права і обов`язки) виникає між іпотекекодержателем (кредитором за основним зобов`язанням) та іпотекодавцем (боржником за основним зобов`язанням). Виконання забезпечувального зобов`язання, що виникає з іпотеки, полягає в реалізації іпотекодержателем (кредитором) права одержати задоволення за рахунок переданого боржником в іпотеку майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника. Сутність цього права полягає в тому, що воно дозволяє задовольнити вимоги кредитора навіть у разі невиконання боржником свого зобов`язання в силу компенсаційності цього права за рахунок іпотечного майна та встановленого законом механізму здійснення кредитором свого переважного права, незалежно від переходу права власності на це майно від іпотекодавця до іншої особи (в тому числі й у випадку недоведення до цієї особи інформації про обтяження майна).

Стаття 2 Закону України «Про іпотеку» визначає, що Законодавство України про іпотеку базується на Конституції України і складається з Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, Земельного кодексу України, цього Закону та інших нормативно-правових актів, а також міжнародних договорів України.

Відповідно до ч. 1 та ч. 2 ст. 3 Закону України «Про іпотеку» іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом.

Взаємні права і обов`язки іпотекодавця та іпотекодержателя за іпотечним договором виникають з моменту його нотаріального посвідчення. У разі іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, взаємні права і обов`язки іпотекодавця та іпотекодержателя виникають з дня вчинення відповідного правочину, на підставі якого виникає іпотека, або з дня набрання законної сили рішенням суду.

Відповідно до ст. 5 Закону України "Про іпотеку" (в редакції чинній на момент укладення іпотечного договору) предметом іпотеки можуть бути один або декілька об`єктів нерухомого майна за таких умов:

- нерухоме майно належить іпотекодавцю на праві власності або на праві господарського відання, якщо іпотекодавцем є державне або комунальне підприємство, установа чи організація;

нерухоме майно може бути відчужене іпотекодавцем і на нього відповідно до законодавства може бути звернене стягнення;

нерухоме майно зареєстроване у встановленому законом порядку як окремий виділений у натурі об`єкт права власності, якщо інше не встановлено цим Законом.

Нерухоме майно передається в іпотеку разом з усіма його приналежностями, якщо інше не встановлено іпотечним договором.

Згідно з ч. 1 ст. 183 ЦК України подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.

Неподільною є річ, яку не можна поділити без втрати її цільового призначення.

Стаття 186 ЦК України визначає, що річ, призначена для обслуговування іншої (головної) речі і пов`язана з нею спільним призначенням, є її приналежністю.

Приналежність слідує за головною річчю, якщо інше не встановлено договором або законом.

У відповідності до ст. 187 ЦК України складовою частиною речі є все те, що не може бути відокремлене від речі без її пошкодження або істотного знецінення.

При переході права на річ її складові частини не підлягають відокремленню.

Якщо кілька речей утворюють єдине ціле, що дає змогу використовувати його за призначенням, вони вважаються однією річчю (складна річ).

Правочин, вчинений щодо складної речі, поширюється на всі її складові частини, якщо інше не встановлено договором (ст. 188 ЦК України).

В свою чергу, за змістом ст. 191 ЦК України підприємство є єдиним майновим комплексом, що використовується для здійснення підприємницької діяльності.

До складу підприємства як єдиного майнового комплексу входять усі види майна, призначені для його діяльності, включаючи земельні ділянки, будівлі, споруди, устаткування, інвентар, сировину, продукцію, права вимоги, борги, а також право на торговельну марку або інше позначення та інші права, якщо інше не встановлено договором або законом.

Підприємство як єдиний майновий комплекс є нерухомістю.

Права на земельну ділянку та інші об`єкти нерухомого майна, які входять до складу єдиного майнового комплексу підприємства, підлягають державній реєстрації в органах, що здійснюють державну реєстрацію прав на нерухоме майно.

Підприємство або його частина можуть бути об`єктом купівлі-продажу, застави, оренди та інших правочинів.

Отже, з наведених норм у сукупності вбачається, що у разі якщо інше не встановлено іпотечним договором, іпотека розповсюджується не тільки на конкретно визначену головну річ, передану в іпотеку, а і на приналежності такої речі, які є її складовою частиною, та функціонують як єдиний майновий комплекс, який використовується для здійснення підприємницької діяльності, незалежно від того чи існували такі приналежності на момент передання об`єкта в іпотеку.

При цьому, незалежно від того, чи були внесені зміни до договору іпотеки у зв`язку перебудуванням, добудовою тощо предмета іпотеки, чи ні, іпотека поширюється й на таку реконструкцію, що узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 18.04.2018 у справі № 910/4650/17 та постанові від 31.05.2022 у справі № 922/1374/20.

Про послідовність та незмінність позиції законодавця в регулюванні питання предмета іпотеки, свідчить і норма статті 5 Закону України «Про іпотеку» в редакції Закону № 2478-VIII від 03.07.2018.

Зокрема, відповідно ч. 5 ст. 5 Закону України «Про іпотеку» у разі якщо іпотекодавцем предмет іпотеки було реконструйовано або щодо нього було проведено самочинне будівництво (у тому числі, але не виключно, споруджено нові будівлі, споруди тощо на земельній ділянці, що належить іпотекодавцю на праві власності чи перебуває в його користуванні), всі реконструйовані, новостворені об`єкти нерухомості вважаються предметом іпотеки відповідно до іпотечного договору.

За умовами п. 3.1 Іпотечного договору, предметом іпотеки за цим договором є:

- нежилий будинок (літ. А), загальною площею 28 539,50 кв.м., що знаходиться за адресою місто Київ, проспект Глушкова Академіка, будинок № 13 б (тринадцять «б»), реєстраційний номер: 34696251, та належить іпотекодавцю на праві власності на підставі договору купівлі-продажу нежилого будинку, посвідченого Піддубною С.П., приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 24 грудня 2004 року за реєстровим № 6871, зареєстрованого в Державному реєстрі правочинів 24 грудня 2004 року за № - 402676, зареєстрованого в Київському міському бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об`єкти нерухомого майна 11 січня 2005 року у реєстровій книзі № 91п-270 за реєстровим № 6259п, зареєстрованого в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно 22 вересня 2011 року.

Пунктом 3.5 Іпотечного договору сторонами узгоджено, що усі наступні поліпшення предмету іпотеки, які будуть проведені іпотекодавцем, складають його невід`ємну частину та іпотекодержатель має право звернути на них стягнення для задоволення своїх вимог, зазначених у ст. 2 цього Договору.

Усі наступні поліпшення предмету іпотеки не можуть відокремлюватись або вилучатися від предмету іпотеки без згоди іпотекодержателя (п. 3.6 Іпотечного договору).

Згідно з п. 4.3.2 Іпотечного договору іпотекодавець має право зводити, знищувати будівлі (споруди), які розташовані на земельній/их ділянці/ках, якщо земельна/і ділянка/и є предметом іпотеки або входить до складу предмету іпотеки, здійснювати реконструкцію, поточний або капітальний ремонт нерухомого майна, що є предметом іпотеки або входить до складу предмету іпотеки, передавати предмет іпотеки в спільну діяльність, позичку, лізинг, чи інше користування, передавати його в наступну іпотеку, відчужувати предмет іпотеки або розпоряджатися ним іншим чином лише на підставі попередньої письмової згоди іпотекодержателя

Іпотекодавець зобов`язаний у разі здійснення за умови попередньої письмової згоди іпотекодержателя будівництва, прибудов, перепланування, капітального ремонту, модернізації та будь-яких інших змін в предметі іпотеки за цим Договором, погоджувати здійснення будівництва чи таких змін з уповноваженими державними органами України, отримати відповідні дозволи, провести реєстрацію та надавати іпотекодержателю копії таких дозволів, засвідчених іпотекодавцем або його уповноваженою особою та скріплених печаткою.

Якщо здійснення будівництва, прибудов, перепланування, капітального ремонту модернізації та будь-яких інших дій призведуть до змін предмету іпотеки в 3-денний строк повідомити про це іпотекодержателя, надати йому відповідні документи, і, в разі необхідності, переоформити правовстановлюючі і технічні документи на предмет іпотеки, підписати необхідні зміни до цього Договору та забезпечити внесення змін до відповідного державного реєстру (п. 4.4.19 Іпотечного договору).

У відповідності до п. 4.4.22 Іпотечного договору іпотекодавець зобов`язаний в разі отримання іпотекодавцем у власність об`єкта/ів нерухомого майна, що будуть входити до комплексу будівель (споруд), якщо предметом іпотеки є комплекс будівель (споруд), в строк не пізніше 20 робочих днів з дня отримання усіх правовстановлюючих документів, передати таке майно в іпотеку іпотекодержателю шляхом внесення відповідних змін до цього Договору та відповідних державних реєстрів, застрахувати таке майно на користь іпотекодержателя на умовах, визначених п. 4.4.7 цього Договору.

У відповідності до п. 6.5 Іпотечного договору стягнення може бути звернення на всі речі - складові, що входять до предмету іпотеки, або на будь-яку одну чи декілька з них за вибором іпотекодержателя, якщо вони виділені в натурі як окремий об`єкт нерухомого майна. Якщо іпотекодержатель зверне стягнення на одну річ - складову предмету іпотеки, але його вимогу не буде задоволено в повному обсязі, він зберігає право застави/іпотеки на інші речі - складові частини, які є предметом іпотеки.

З наведених умов Іпотечного договору вбачається, що сторони погодили, що будь-які зміни предмета іпотеки, шляхом будівництва, прибудов, перепланування, капітального ремонту модернізації та будь-яких інших дій, та такі дії іпотекодавеця будуть мати наслідком отримання іпотекодавцем правовстановлюючих документів на такі об`єкти, іпотекодавець зобов`язаний передати такі об`єкти і іпотеку, а відтак наведене свідчить, що реєстрація об`єктів, які пов`язані з предметом іпотеки і складають його приналежності наділяє позивача обґрунтованих очікувань на отримання таких об`єктів в іпотеку.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до Інформаційної довідки з державного реєстру ревучих прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна № 126831851 від 08.06.2018, 19.01.2018, 23.01.2018, 30.01.2018 та 25.02.2018 за Товариством з обмеженою відповідальністю «Шейк» зареєстровано право власності на наступні об`єкти нерухомого майна за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, буд. 13-Б: трансформаторна підстанція 6080 площею 62,5 кв.м.; трансформаторну підстанцію 6079 площею 62,3 кв.м.; нежитлове приміщення, магазин площею 99,4 кв.м.; нежитлове приміщення, магазин площею 99,6 кв.м.; нежитлове приміщення № 6 (кафе) площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 7 (кафе) площею 99,7 кв.м.; нежитлове приміщення № 8(заклад громадського харчування) площею 366,5 кв.м.

Означені об`єкти нерухомого майна набуті у власність відповідачем 2 у зв`язку із внесенням 19.01.2018 до статутного капіталу двома учасниками, а саме: ДП «Край Проперті», Приватним акціонерним товариством «Банкомзв`язок» (далі - відповідач-3).

Як зазначає позивач, згідно офіційної відповіді КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 22.08.2018, підтверджується переконання банку щодо цілісності предмета іпотеки, зареєстрованого за банком та об`єктів нерухомого майна, що розташовані за адресою: м. Київ, проспект Глушкова академіка, 13-б, які зареєстровані за ТОВ «Шейк», а також переконання щодо допоміжної-обслуговуючої ролі деяких об`єктів, оскільки трансформаторна підстанція 6079, та трансформаторна підстанція 6080 входять до складу об`єкту «Громадський центр з об`єктами торгівлі та громадського харчування», розташованого за адресою: м. Київ, проспект Глушкова академіка, 13-б, як будівлі допоміжного господарського призначення та інженерного забезпечення цього центру.

З означеного листа також вбачається, що за наявними в інвентаризаційній справі копіями Актів про прийняття в експлуатацію закінченого будівництва об`єкта, зареєстрованих в Управлінні Держарбудконтролю м. Києва за № 351від 26.12.2003 та № 58 від 01.04.2004, об`єкт: «Реконструкція незавершеного будівництва об`єкту громадського центру з розміщенням блоку об`єктів торгівлі та громадського харчування» прийнятий в експлуатацію із зазначенням складових частин такого об`єкту - трансформаторних підстанцій № 6079 та № 6080.

Позивач зазначає, що із зазначеного випливає, що трансформаторні підстанції № 6079 та № 6080 не є окремими об`єктами нерухомого майна, а є допоміжними спорудами без яких неможливе функціонування основного об`єкту нерухомого майна - предмета іпотеки, чим пояснюється і відсутність окремої державної реєстрації права власності на дані трансформаторні підстанції, що на момент первинної реєстрації права власності на весь «Громадський центр з об`єктами торгівлі та громадського харчування» вже були спорудженими, так як такі об`єкти входили до складу основного об`єкту нерухомі та виконували допоміжні господарські функції відносно основного об`єкта, а відтак і не потребували окремої державної реєстрації.

Також, позивач зазначає, що нежитлове приміщення № 10 магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення № 9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення № 6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 7, кафе, площею 99,7 кв.м., нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова академіка, 13-б, на переконання позивача є приналежними до основного об`єкту спорудами і їх слід вважати такими, що виникли внаслідок реконструкції основного об`єкта - його поліпшенням.

Відповідач в свою чергу, у поданому відзиві зазначає, що спірне майно є самостійним, окремим, зареєстрованими у встановленому порядку об`єктами нерухомого майна та не є приналежністю будівлі громадського центру, яка є предметом іпотеки.

Також, відповідачем подано Висновок експертів за результатами проведення будівельно-технічної експертизи № 17/07-2018 від 30.07.2018, відповідно до якого, групи нежитлових приміщень №№ 6, 7, 8, 9, 10 розташовані за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13Б, не є невід`ємною, складовою частиною нежилого будинку (літ. «А»), загальною площею 28 539,5 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13Б. Групи нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9, 10 за вказаною вище адресою є окремими, самостійними об`єктами нерухомого майна, які не входять до загальної площі ТРЦ «Магелан» та не призначені для обслуговування ТРЦ «Магелан». Функціонування (експлуатація згідно цільового призначення) ТРЦ «Магелан» без груп нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9, 10, як окремих об`єктів нерухомого майна, є можливим. Функціонування (експлуатація згідно цільового призначення) груп нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9, 10, як окремих об`єктів нерухомого майна, окремо від ТРЦ «Магелан» є можливим. За своїми показниками та відповідно до положень діючих нормативно-правових та законодавчих актів України будівлі ТП 6079 (літера «Б-1» та ТП « 6080 (літера - В-1), розташовані за адресою: м. Київ. проспект Академіка Глушкова, 13-Б, є окремими об`єктами нерухомого майна та не є невід`ємною частиною нежилої будівлі (літ. «А»), загальною площею 28 539,5 кв.м., розташованого за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13Б (ТРЦ «Магелан». Заміна ТП 6079 (літера «Б-1) та ТП 6080 (літера «В-1) на інші альтернативні джерела енергопостачання не вплине на функціонування (експлуатацію згідно цільового призначення) ТРЦ «Магелан». ТП 6079 (літера «Б-1») та ТП 6080 (літера «В-1) є об`єктами нерухомого майна, які призначені для живлення електричною енергією об`єктів різного функціонування призначення та є типовим (стандартними) джерелами траснформації електричної енергії. Зміна існуючого підключення ТРЦ «Магелан» до інших (альтернативних) джерел енергопостачання технічно можлива.

Позивачем в свою чергу, подано Висновок експертного дослідження № 19/13-3/7-ЕД/18 від 21.01.2019, відповідно до якого Групи приміщень № 6, 7, 8, 9 та 10 площею 279,50 м2, 99,7 м2, 366,50 м2, 99,60 м2, 99,40 м2 пов`язані конструктивно та спільними комунікаціями з будівлею літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т Академіка Глушкова, 13-Б. ТП № 6079 та № 6080 пов`язані спільними комунікаціями з будівлею літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т Академіка Глушкова, 13-Б. Групи нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9 та 10 площею 279,50 м2, 99,7 м2, 366,50 м2, 99,60 м2, 99,40 м2 утворені внаслідок проведення комплексу будівельних робіт з реконструкції приміщень будівлі літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т. Академіка Глушкова, 13-Б. Групи нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9 та 10 площею 279,50 м2, 99,7 м2, 366,50 м2, 99,60 м2, 99,40 м2 є невід`ємними поліпшеннями основної будівлі літ. А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т. Академіка Глушкова, 13-Б. Експлуатація груп нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9 та 10 площею 279,50 м2, 99,7 м2, 366,50 м2, 99,60 м2, 99,40 м2 окремо від основної будівлі літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т. Академіка Глушкова, 13-Б, можлива при умові проведення комплексу робіт із альтернативного забезпечення приміщень всіма необхідними інженерними системами, мережами і комунікаціями та улаштування всіх відсутніх несучих та огороджуючих конструктивних елементів для їх безпечної експлуатації. Трансформаторні підстанції № 6079 та № 6080 з будівлею літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т. Академіка Глушкова, 13-Б, пов`язані спільними комунікаціями та забезпечують постачання електроенергії у внутрішні електричні мережі будівлі. Відповідно до Акту про приймання в експлуатацію закінченого будівництва від 05.12.2013 трансформаторні підстанції № 6079 та № 6080 були введені в експлуатацію в комплексі з основною будівлею літ. «А» ТРЦ «Магелан». Відповідно до інформації, наведеної в Акті про приймання в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта від 05.12.2003 та Технічного паспорта на будівлі, об`єкти введені в експлуатацію у 2003 році, тобто вказані будівлі не можуть бути новоствореними об`єктами, станом на дату проведення дослідження. Площа трансформаторних підстанцій № 6079 та № 6080 та груп нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9 та 10 площею 279,50 м2, 99,7 м2, 366,50 м2, 99,60 м2, 99,40 м2 не входить до загальної площі основної будівлі літ. «А» ТРЦ «Магелан», визначеної, відповідно до Експлікації внутрішніх площ до плану будови літера «А», наданої на дослідження. Групи приміщень № 6, 7, 8, 9 та 10 площею 279,50 м2, 99,7 м2, 366,50 м2, 99,60 м2, 99,40 м2 та ТП № 6079 та № 6080 за своїми технічними показниками є складовою частиною будівлі літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т. Академіка Глушкова, 13-Б. Експлуатація основної будівлі літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т. Академіка Глушкова, 13-Б без трансформаторних підстанцій № 6079 та № 6080 не можлива. Групи нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9 та 10 площею 279,50 м2, 99,7 м2, 366,50 м2, 99,60 м2, 99,40 м2 на експлуатацію основної будівлі літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т. Академіка Глушкова, 13-Б не впливають. Групи нежитлових приміщень № 6, 7, 8, 9 та 10 площею 279,50 м2, 99,7 м2, 366,50 м2, 99,60 м2, 99,40 м2 та ТП № 6079 та № 6080 за своїми показниками є складовою частиною будівлі літ. «А» ТРЦ «Магелан» за адресою: м. Київ, пр-т. Академіка Глушкова, 13-Б.

При цьому, позивач зазначав, що у нього виникають заперечення щодо об`єктивності положень висновку експертів зробленого на замовлення та поданого до суду представником відповідача, оскільки незрозумілим є можливість функціонування груп приміщень № 6, 7, 8, 9, 10 без використання основного комплексу, так як такі приміщення є спорудженими завдяки фасадним стінам основного об`єкта та для нормального функціонування потребують постійного використання сходових майданчиків, стокових систем, системи надання комунальних послуг.

Отже, з огляду на наявність у справі двох діаметрально протилежних висновків експертів щодо одних і тих самих об`єктів дослідження, відповідно до вимог ст.ст. 98, 73 ГПК України, положень Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, яка затверджена Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 № 53/5, з метою усунення такого протиріччя у спосіб призначення у справі комплексної судової будівельно-технічної експертизи, ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.04.2019 призначено у даній справі комплексну судову будівельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

На вирішення експертів поставлено наступні питання:

1) Чи є окремими об`єктами нерухомості та чи можуть вони бути відділені в натурі без втрати свого функціонального призначення та нанесення збитків основному об`єкту (нежилому будинку-громадському центу з об`єктами (в літ. А), загальною площею 28 539,50 кв.м., що розташований за адресою: м. Київ, пр. Академіка Глушкова, 13-Б) наступні об`єкти нерухомого майна, що також розташовані за адресою: м. Київ, пр. Академіка Глушкова, 13-Б:

- трансформаторна підстанція 6079, площею 62,3 кв.м. - реєстраційний номер 000, номер запису про право власності 24502144;

- трансформаторна підстанція 6080, площею 62,5 кв.м. - реєстраційний номер 000, номер запису про право власності 24502930;

- нежитлове приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м. - реєстраційний номер 000, номер запису про право власності 24535455;

- нежитлове приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м. - реєстраційний номер 000, номер запису про право власності 24535075;

- нежитлове приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м. - реєстраційний номер 00, номер запису про право власності 24854358 ;

- нежитлове приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м. - реєстраційний номер 00, номер запису про право власності 24855418 ;

- нежитлове приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м. реєстраційний номер 00, номер запису про право власності 24648538?

2) Чи є нежитлове приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м.; нежитлове приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, приналежними до основного об`єкту спорудами?

3) Чи є нежитлове приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м., нежитлове приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, новоствореними об`єктами?

4) Чи є нежитлове приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м., нежитлове приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, об`єктами, які виникли внаслідок реконструкції основного об`єкта?

5) Чи є нежитлове приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м., нежитлове приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова академіка, 13-Б, невід`ємними поліпшеннями основного об`єкта?

6) Чи можливе функціонування нежитлового приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлового приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлового приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлового приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м.; нежитлового приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, окремо від основного об`єкта?

7) Чи є трансформаторна підстанція 6079, площею 62,3 кв.м. та трансформаторна підстанція 6080, площею 62,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, приналежними (допоміжними) до основного об`єкту спорудами?

8) Чи є трансформаторна підстанція 6079, площею 62,3 кв.м. та трансформаторна підстанція 6080, площею 62,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, новоствореними об`єктами?

9) Чи є трансформаторна підстанція 6079, площею 62,3 кв.м., трансформаторна підстанція 6080, площею 62,5 кв.м., нежитлове приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м.; нежитлове приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, такими, що створені з прив`язкою до основного об`єкта?

10) Чи можлива експлуатація основного об`єкту без трансформаторної підстанції 6079, площею 62,3 кв.м. трансформаторної підстанції 6080, площею 62,5 кв.м., нежитлового приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлового приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлового приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлового приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м.; нежитлового приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б?

11) Чи є трансформаторна підстанція 6079, площею 62,3 кв.м., трансформаторна підстанція 6080, площею 62,5 кв.м., нежитлове приміщення №10, магазин, площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення №9, магазин, площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення №6, кафе, площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення №7, кафе, площею 99,7 кв.м.; нежитлове приміщення №8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, складовими частинами основного об`єкту?.

26.08.2021 до Господарського суду міста Києва з Київського науково-дослідного інституту судових експертиз надійшли матеріали справи з висновком судових експертів.

Відповідно до ст. 98 ГПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обґрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством.

Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань.

Предметом висновку експерта не можуть бути питання права.

Відповідно до ч. 1 ст. 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

Так, відповідно до висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 31523/19-42/25957ч25963/21-42 від 20.08.2021, надано наступні висновки:

1) Трансформаторна підстанція 6079, площею 62,3 кв.м., реєстраційний номер 000, номер запису про право власності 24502144, є окремим об`єктом нерухомості, який пов`язаний спільними комунікаціями з приміщеннями будівлі літ. А (ТРЦ «Магелан») за адресою: м. Київ, просп. Академіка Глушкова, 13-Б. Функціонування трансформаторної підстанції 6079 та основного об`єкта (нежитлового будинку - громадського центру з об`єктами (в літ. А), загально площею 28 539,5 кв.м., що розташовані за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б відокремлено ж неможливим.

Трансформаторна підстанція 6080, площею 62,5 кв.м., реєстраційний номер 000, номер запису про право власності 24502930, є окремим об`єктом нерухомості, який пов`язаний спільними комунікаціями з приміщеннями будівлі літ. А (ТРЦ «Магелан») за адресою: м. Київ, просп. Академіка Глушкова, 13-Б. Функціонування трансформаторної підстанції 6080 та основного об`єкта (нежитлового будинку - громадського центру з об`єктами (в літ. А), загально площею 28 539,5 кв.м., що розташовані за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б відокремлено ж неможливим.

Нежитлове приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., реєстраційний номер 000, номер запису про право власності 24535455, не є окремим об`єктом нерухомості, а пов`язане конструктивно та спільними комунікаціями з будівлею літ. А (ТРЦ «Магелан») за адресою: м. Київ, просп. Академіка Глушкова, 13-Б, відокремлення якого не можливе без втрати свого функціонального призначення.

Нежитлове приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., реєстраційний номер 000, номер запису про право власності 24535075, не є окремим об`єктом нерухомості, а пов`язане конструктивно та спільними комунікаціями з будівлею літ. А (ТРЦ «Магелан») за адресою: м. Київ, просп. Академіка Глушкова, 13-Б, відокремлення якого не можливе без втрати свого функціонального призначення.

Нежитлове приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., реєстраційний номер 00, номер запису про право власності 24854358, не є окремим об`єктом нерухомості, а пов`язане конструктивно та спільними комунікаціями з будівлею літ. А (ТРЦ «Магелан») за адресою: м. Київ, просп. Академіка Глушкова, 13-Б, відокремлення якого не можливе без втрати свого функціонального призначення.

Нежитлове приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., реєстраційний номер 00, номер запису про право власності 24855418, є окремим об`єктом нерухомості, який пов`язаний спільними комунікаціями з будівлею літ. А (ТРЦ «Магелан») за адресою: м. Київ, просп. Академіка Глушкова, 13-Б, відокремлення якого не можливе без втрати свого функціонального призначення.

Нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., реєстраційний номер 00, номер запису про право власності 24648533, не є окремим об`єктом нерухомості, а пов`язане конструктивно та спільними комунікаціями з будівлею літ. А (ТРЦ «Магелан») за адресою: м. Київ, просп. Академіка Глушкова, 13-Б, відокремлення якого не можливе без втрати свого функціонального призначення.

2) Нежитлове приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, є приналежними частинами до основного об`єкту.

Нежитлове приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, є окремо розташованою будівлею, проте пов`язана спільними комунікаціями з будівлею літ. А (ТРЦ «Магелан»).

3) Нежитлове приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, не є об`єктами нового будівництва.

4) Нежитлове приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, є об`єктами, які виникли внаслідок реконструкції частин основного об`єкта.

Нежитлове приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, є об`єктом який виник внаслідок реконструкції нежитлового приміщення № 7.

5) Нежитлове приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, є невід`ємними поліпшеннями основного об`єкта.

Нежитлове приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, є окремо розташованою будівлею, проте пов`язана спільними комунікаціями з будівлею літ. А (ТРЦ «Магелан»).

6) Функціонування нежитлового приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., нежитлового приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., нежитлового приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., нежитлового приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, окремо від основного об`єкта можливе лише при умові проведення комплексу робіт із альтернативного забезпечення приміщень всіма необхідними інженерними системами, мережами і комунікаціями та улаштування всіх відсутніх несучих та огороджуючи конструктивних елементів для їх безпечної експлуатації.

Функціонування нежитлового приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, окремо від основного об`єкта можливе лише при умові проведення комплексу робіт із альтернативного забезпечення приміщення необхідними інженерними системами, мережами, і комунікаціями.

7) Враховуючи, що трансформаторна підстанція 6079, площею 62,3 кв.м., та трансформаторна підстанція 6080, площею 62,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Ю, запроектовані, побудовані та введені в експлуатацію в комплексі з основною будівлею літ. А ТРЦ «Магелан», вони є приналежними (допоміжними) до осиного об`єкту спорудами.

8) Трансформаторна підстанція 6079 площею 62,3 кв.м. та трансформаторна підстанція 6080 площею 62,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, не є об`єктами нового будівництва.

9) Трансформаторна підстанція 6079 площею 62,3 кв.м. та трансформаторна підстанція 6080 площею 62,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, запроектовані, побудовані та введені в експлуатацію як допоміжні частини, необхідні для функціонування основного об`єкта - будівлі літ. А.

Нежитлове приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., які знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, є такими, що створені з прив`язкою до основного об`єкта.

10) Експлуатація основного об`єкту без трансформаторної підстанції 6079 площею 62,3 кв.м. та трансформаторна підстанція 6080 площею 62,5 кв.м., що знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, можлива лише за умови проведення робіт щодо будівництва об`єктів, які за своїми функціями та показниками аналогічні зазначеним трансформаторним підстанціям та повної заміни існуючої системи зовнішнього енергопостачання будівлі літ. А (ТРЦ «Магелан»).

Нежитлові приміщення №№ 6, 8, розташовані в місцях розташування майданчиків для візочків та евакуаційних виходів з основної частини ТРЦ «Магелан». Нежитлові приміщення №№ 6, 7, 8, 9, 10підключені інженерними мережами до основної частини об`єкту - будівлі літ. А ТРЦ «Магелан», що знаходиться за адресо: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б.

11) Трансформаторна підстанція 6079 площею 62,3 кв.м. та трансформаторна підстанція 6080 площею 62,5 кв.м., які знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, запроектовані, побудовані та введені в експлуатацію як допоміжні частини, необхідні для функціонування осиного об`єкта - будівлі літ. А.

Нежитлове приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., які знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, за своїми технічними показниками є складовими частинами основного об`єкту.

Нежитлове приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, є окремо розташованою будівлею, проте пов`язана спільними комунікаціями з будівлею літ. А (ТРЦ «Магелан»).

Статтею 86 ГПК України унормовано, що:

- суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

- жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

- суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

В Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" (Заява № 61679/00) від 01.06.2006, зазначено, що експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури.

Таким чином висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні (стаття 104 Господарського процесуального кодексу України).

Зокрема, ТОВ «Шейк» у поданих запереченнях на висновок експертів зазначає, що представниками АТ «Сбербанк» в позапроцесуальному порядку було узгоджено з судовими експертами дату, час обстеження об`єктів дослідження, що свідчить про їх необ`єктивність та упередженість при проведенні експертизи.

Однак, означені доводи судом відхиляються, оскільки не відповідають фактичним обставинам справи, з огляду на наступне.

08.04.2021 до Господарського суду міста Києва надійшов лист від Директора Київського науково-дослідного інституту судових експертиз із матеріалами справи та клопотанням судових експертів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 поновлено провадження у справі № 910/8101/18, призначено розгляд клопотання на 19.04.2021 та запропоновано учасникам справи та судовим експертам надати суду до 16.04.2021 свої пропозиції щодо наступної дати огляду судовими експертами об`єктів дослідження.

Однак, у судове засідання 19.04.2021 представник, зокрема відповідача-2 не з`явився, в зв`язку з чим, судом у порядку статей 120-121 ГПК України повідомлено відповідача-2 про відкладення розгляду клопотання та повторно запропоновано учасникам справи надати суду до 23.04.2021 свої пропозиції щодо наступної дати огляду судовими експертами об`єктів дослідження.

У судове засідання 26.04.2021 представники позивача та відповідача-2 з`явились, надали усні пояснення щодо дати огляду об`єктів дослідження, за результатами чого, судом постановлено ухвалу, якою зобов`язано сторін забезпечити явку представників сторін під час проведення обстеження об`єктів дослідження, а саме: трансформаторної підстанції 6079, площею 62,3 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; трансформаторної підстанції 6080, площею 62,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 6 (кафе) площею 279,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 7 (кафе) площею 99,7 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 8 (заклад громадського харчування) площею 366,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 9 (магазин) площею 99,6 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 10 (магазин) площею 99,4 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового будинку - громадського центру з об`єктами (в літ. «А») загальною площею 28 539,50 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б, а також забезпечити безперешкодний доступ до об`єктів, а також належні умови праці для роботи, яке відбудеться 17.05.2021 об 11:00 год.

Відтак, доводи відповідача-2 щодо узгодження часу та дати огляду об`єкта дослідження, не відповідають фактичним обставинам справи, в зв`язку з чим судом до уваги не приймаються.

Відповідач-2 також зазначає, що висновки експертами зроблені за відсутності безпосереднього доступу та огляду ТП 6079 та ТП 6080.

Однак, як вже зазначалось судом, ухвалою Господарського суду міста Києва, постановленою за результатами судового засіданні 26.04.2021, при оголошенні вступної та резолютивної частини якої, був присутній відповідача-2, зобов`язано сторін забезпечити явку представників сторін під час проведення обстеження об`єктів дослідження, а саме: трансформаторної підстанції 6079, площею 62,3 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; трансформаторної підстанції 6080, площею 62,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 6 (кафе) площею 279,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 7 (кафе) площею 99,7 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 8 (заклад громадського харчування) площею 366,5 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 9 (магазин) площею 99,6 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового приміщення № 10 (магазин) площею 99,4 м2 за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б; нежитлового будинку - громадського центру з об`єктами (в літ. «А») загальною площею 28 539,50 кв.м. за адресою: м. Київ, проспект Академіка Глушкова, 13-Б., а також забезпечити безперешкодний доступ до об`єктів, а також належні умови праці для роботи, яке відбудеться 17.05.2021 об 11:00 год.

Відтак, враховуючи приписи ч. 4 ст. 102 ГПК України, якими визначено, що у разі ухилення учасника справи від подання суду на його вимогу необхідних для проведення експертизи матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, що перешкоджає її проведенню, суд залежно від того, яка особа ухиляється, а також яке ця експертиза має значення, може визнати встановленою обставину, для з`ясування якої експертиза була призначена, або відмовити у її визнанні, саме на відповідача-2, як особи, до статутного капіталу якої, внесено трансформаторні підстанції, покладається відповідальність за відсутність доступу до об`єктів дослідження, в зв`язку з чим, суд відхиляє доводи відповідача-2 в цій частині.

Також, суд відхиляє заперечення відповідача-2 проти прийняття означеного висновку судових експертів, у зв`язку з тим, що відповідаючи на перше питання експерти у стверджувальні формі вказують, що окремо функціонування ТП та основного об`єкту є неможливим, а вже в подальшому роблять висновок, що таке функціонування можливе за певної умови, оскільки створення нових ТП та підключення їх до нового ТП, не нівелює обставини того, що як на момент укладення Іпотечного договору, так і на момент звернення стягнення на предмет іпотеки, функціонування предмета іпотеки за відсутності умови - наявності інших ТП, є неможливим, та відповідно не свідчить про наявність підстав для відхилення висновку експертів.

Посилання відповідача-2 на те, що експертами вирішувались правові питання, також не відповідають фактичним обставинам справи та змісту самого висновку.

Таким чином, сторонами не наведено, а судом не встановлено обставин, які б свідчили про наявність підстав для відхилення висновку судових експертів, в зв`язку з чим, висновок експертів оцінюється судом разом із іншими доказами.

У зв`язку з викладеним у сукупності, судом відмовлено у задоволенні клопотання відповідача 2 про призначення повторної експертизи.

При цьому, суд також враховує, що висновком судових експертів встановлено, що фактично, об`єкти дослідження нежитлові приміщення, а саме № 6 кафе (реєстраційний № 00) загальною площею 279,5 кв.м., № 8 заклад громадського харчування (реєстраційний № 00) загальною площею 366,5 кв.м., № 9 магазин (реєстраційний № 000) загальною площею 99,6 кв.м., № 10 магазин (реєстраційний № 000) загальною площею 99,4 кв.м., на які оформлено правовстановлюючі документи та складені матеріали технічної інвентаризації - відрізняються за об`ємно-планувальним вирішення від об`єктів, зазначених в переліченій документації, оскільки загальна площа нежитлового приміщення № 6 (кафе) становить 256,6 кв.м., загальна площа нежитлового приміщення № 8 (заклад громадського харчування) орієнтовно становить 375,95 кв.м., загальна площа нежитлового приміщення № 9 (магазин) становить орієнтовно 49,3 кв.м., загальна площа нежитлового приміщення № 10 (магазин) становить 49,1 кв.м.

Таким чином, означені обставини, за переконанням суду свідчать про те, що фактично реєстрація означених приміщень відбулась з урахуванням площ не лише означених приміщень, а й площ самого ТРЦ «Магелан».

Зокрема, з наявних в матеріалах справи проектної та дозвільної документації, на проведення 2016-2017 роках будівельних робіт у нежитлових приміщеннях №№ 6, 7, 8, 9, 10, замовником яких було ДП «Край Проперті», тобто іпотекодавець за Іпотечним договором, матеріалів технічної інвентаризації документації на об`єкти нежитлових приміщень №№ 6, 7, 8, 9, 10, виконані на замовлення іпотекодавця відносять до робіт з реконструкції, що узгоджується із термінами та визначенням, що міститься у ДБН А.2.2-3-2014 «Склад та зміст проектної документації на будівництво», ВСН 58-88(р) «Положение об организации и проведении реконструкции, ремонта и технического обслуживания зданий, объектов коммунального и социально-культурного назначения» та ДБН А.2.2-3-2004 «Склад, порядок розроблення, погодження та затвердження проектної документації для будівництва».

Також, як вбачається з матеріалів справи згідно офіційної відповіді КП КМР «Київське міське бюро технічної інвентаризації» від 22.08.2018, що за наявними в інвентаризаційній справі копіями Актів про прийняття в експлуатацію закінченого будівництва об`єкта, зареєстрованих в Управлінні Держарбудконтролю м. Києва за № 351 від 26.12.2003 та № 58 від 01.04.2004, об`єкт: «Реконструкція незавершеного будівництва об`єкту громадського центру з розміщенням блоку об`єктів торгівлі та громадського харчування» прийнятий в експлуатацію із зазначенням складових частин такого об`єкту - трансформаторних підстанцій № 6079 та № 6080.

Наведене також вбачається з наявної в матеріалах справи проектної документації по реконструкції незавершеного будівництва об`єкта громадського центру з розміщенням блоку об`єктів торгівлі та громадського харчування.

Суд також враховує, що у постанові Верховного Суду від 20 червня 2018 року у справі № 369/5240/16-ц викладено наступні висновки, щодо приналежності трансформаторної підстанції до основної речі (будинку), та відсутність можливості розглядати її як окремий об`єкт права власності:

«Згідно з положеннями статті 186 ЦК України, річ призначена для обслуговування іншої (головної) речі і пов`язана з нею спільним призначенням, є її приналежністю. Приналежність слідує за головною річчю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно статті 1 Закону України «Про землі енергетики та правовий режим спеціальних зон енергетичних об`єктів» від 09 липня 2010 року, трансформаторна підстанція - це електрична установка відкритого або закритого типу, призначена для розподілу або перетворення електричної енергії.

Профільний Закон «Про електроенергетику» (зокрема стаття 1) дає підстави стверджувати, що трансформаторна підстанція (ТП) є електроустановкою, тобто комплексом устаткування і споруд (споруди).

Інженерні споруди - це об`ємні, площинні або лінійні наземні, надземні або підземні будівельні системи, що складаються з несучих та в окремих випадках огороджувальних конструкцій і призначені для виконання виробничих процесів різних видів, розміщення устаткування, матеріалів та виробів, для тимчасового перебування і пересування людей, транспортних засобів, вантажів, переміщення рідких та газоподібних продуктів та ін.

До інженерних споруд відносяться: транспортні споруди (залізниці, шосейні дороги, злітно-посадкові смуги, мости, естакади тощо), трубопроводи та комунікації, дамби, комплексні промислові споруди, спортивні та розважальні споруди та т. ін. Трансформаторні станції та підстанції місцевих електромереж відповідно ДК БС належать до інженерних споруд.

Визначення трансформаторної підстанції наведене у ДГС 24291-90 «Електрична частина електростанції та електричної мережі. Терміни та визначення». Відповідно до ДГС 24291-90 електрична підстанція - це електроустановка, призначена для прийому, перетворення і розподілу електричної енергії, складається з трансформаторів або інших перетворювачів електричної енергії, пристроїв управління, розподільних і допоміжних пристроїв по ДГС 19431. В свою чергу, трансформаторна підстанція - це електрична підстанція призначена для перетворення електричної енергії однієї напруги в енергію іншої напруги за допомогою трансформаторів.

За таких обставин, колегія суддів Верховного Суду погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що трансформаторна підстанція призначена для обслуговування багатоквартирного житлового будинку та становить одне ціле з ним, а тому згідно статті 186 ЦК України є приналежністю основної речі (будинку), має слідувати за нею, що виключає можливість розглядати її як окремий об`єкт права власності. Законом не передбачено самостійне відчуження інженерних споруд, які складають єдине ціле з жилим багатоквартирним будинком, та визнання права власності на такі споруди.».

При цьому, слід зазначити, що новоствореним об`єктом нерухомості може вважатись виключно такий, що був створений без прив`язок до іншого, вже існуючого нерухомого майна, без використання його складових структурних елементів. Тобто, неможливо визнати новоствореним нерухомим майном об`єкт нерухомого майна, що являє собою вже існуючий об`єкт нерухомості зі зміненими зовнішніми та внутрішніми параметрами, що узгоджується з висновками Верховного Суду у постанові від 18.04.2018 у справі № 910/4650/17.

Також, подібні правові висновки викладено у постанові Верховного Суду України від 06.07.2016 у справі № 6-1213цс16 та постанові Верховного Суду від 10.05.2018 у справі № 29/5005/6381/2011.

Отже, незалежно від того, чи були внесені зміни до договору іпотеки у зв`язку перебудуванням, добудовою тощо предмета іпотеки, чи ні, іпотека поширюється й на таку реконструкцію. Зазначене узгоджується з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 18.04.2018 у справі № 910/4650/17 та від 31.05.2022 у справі № 922/1374/20.

Таким чином, з наявних у матеріалах справи доказів та висновків судових експертів у сукупності вбачається, що оскільки нежитлові приміщення №№ 6, 7, 8, 9, 10, які знаходяться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, створені внаслідок проведення комплексу робіт з реконструкції основного об`єкту, будівлі літ. А (ТРЦ «Магелан»), без зміни розмірів фундаменту осиного об`єкту, без відведення окремих земельних ділянок для проведення будівельних робіт, зареєстровані внаслідок реконструкції, не є новоствореними об`єктами, приєднанні до внутрішніх мереж та комунікацій будівлі літ. А, утворені у тому числі за рахунок площі самого ТРЦ, та в порушення взятих на себе зобов`язань за Іпотечним договором, не передані в іпотеку позивачу, означені нежитлові приміщення є складовою основного об`єкту, будівлі літ. А (ТРЦ «Магелан») та відповідно складають предмет іпотеки.

В свою чергу, оскільки з наявних у матеріалах справи доказів та висновків судових експертів у сукупності вбачається, що трансформаторні підстанції ТП-6079 та ТП-6080 спроектовані та побудовані як допоміжні будівлі до осиного об`єкту, а саме як частина інженерних мереж основного об`єкта, функціонування якого, як на момент передання його в іпотеку за Іпотечним договором, так і на момент звернення стягнення на предмет іпотеки, є неможливим, трансформаторні підстанції становлять частину основного об`єкта, як частина інженерних мереж об`єкта, а відтак становлять предмет іпотеки.

Посилання відповідача-2 на те, що з моменту державної реєстрації 19.12.2017 права власності АТ «Сбербанк» на нерухомість ТРЦ «Магелан» (нежитловий будинок - громадський центр з об`єктами (в літ. А), загальною площею 28 539,50 кв.м.), право іпотеки АТ «Себрбанк», що виникло на підставі Іпотечного договору припинилось в силу закону (ст. 36 Закону України «Про іпотеку»), в зв`язку з чим іпотека згідно цього Іпотечного договору не може бути поширена на будь-які інші об`єкти, крім прийнятого у власність, судом відхиляються, оскільки по-перше, об`єкти нерухомого майна - трансформаторна підстанція 6079 площею 62,3 кв.м., трансформаторна підстанція 6080 площею 62,5 кв.м., нежитлове приміщення № 10, магазин площею 99,4 кв.м., нежитлове приміщення № 9, магазин площею 99,6 кв.м., нежитлове приміщення № 6, кафе площею 279,5 кв.м., нежитлове приміщення № 7, кафе площею 99,7 кв.м., нежитлове приміщення № 8, заклад громадського харчування площею 366,5 кв.м., які знаходиться за адресою: м. Київ, просп. Глушкова Академіка, 13-Б, на момент звернення стягнення на предмет іпотеки складали предмет іпотеки, а по-друге, ст. 599 ЦК України визначає, що зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином, яке у даному випадку не може вважатись проведеним належним чином, з огляду на звернення стягнення не на весь предмет іпотеки.

В свою чергу, заперечення відповідача-2 щодо того, що ТОВ «Шейк» не має жодних договірних відносин з позивачем, не отримував жодних грошових коштів, не укладав кредитні договори, не виступав поручителем у боргових зобов`язань і не має одного відношення до позивача, судом також відхиляються, оскільки відповідно до частин першої статті 23 Закону України «Про іпотеку» у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою.

Отже відповідно до норм Закону України «Про іпотеку» іпотека залишається дійсною незалежно від зміни власника майна, що узгоджується із висновками Верховного Суду у постанові від 06.02.2020 у справі № 916/2828/18.

Водночас, частиною шостою статті 33 Закону України "Про іпотеку" визначено, що якщо предметом іпотеки є два або більше об`єкти нерухомого майна, стягнення звертається в обсязі, необхідному для повного задоволення вимог іпотекодержателя. Якщо предметом іпотеки є об`єкти, які належать різним особам, та задоволення отримується за рахунок частини переданого в іпотеку майна, ті іпотекодавці, на майно яких було звернено стягнення, мають право на пропорційне відшкодування від іпотекодавців, на майно яких не зверталось стягнення, і набувають прав іпотекодержателя на частину майна, на яку не було звернено стягнення, для забезпечення такого відшкодування.

При цьому, суд зазначає, що положення Закону України "Про іпотеку" не містять заборони щодо звернення стягнення на окремі приміщення, як на частину об`єкта нерухомого майна (частину предмета іпотеки) в разі визначення предметом іпотеки за договором іпотеки будівлі у цілому, а не окремих приміщень.

Отже, позивач вправі заявляти вимоги про звернення стягнення на частини переданого в іпотеку майна, у випадку виділу їх в натурі та їх належної державної реєстрації, поєднаної з відсутністю можливості в іпотекодержателя звернення стягнення на весь предмет іпотеки згідно з описом, зазначеним у відповідному договорі.

Відповідно до частини першої статті 3 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне права", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Згідно із частиною першою статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам. Спосіб захисту порушеного права або інтересу має бути таким, щоб у позивача не виникала необхідність повторного звернення до суду (див. висновки сформульовані у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 01.10.2019 у справі № 910/3907/18, від 06.04.2021 у справі № 910/10011/19).

Одним із способів захисту цивільних прав та інтересів згідно з пунктом 1 частини другої статті 16 ЦК України є визнання права, що в рівній мірі означає як наявність права, так і його відсутність (висновок сформульований у постанові Верховного Суду України від 21.11.2012 у справі № 6-134цс12).

Визнання права як у позитивному значенні (визнання існуючого права), так і в негативному значенні (визнання відсутності права і кореспондуючого йому обов`язку) є способом захисту інтересу позивача у правовій визначеності.

При цьому, відповідно до частини першої статті 33 Закону України "Про іпотеку" іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов`язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов`язання.

Статтею 23 Закону України "Про іпотеку" визначено наслідки переходу права власності на предмет іпотеки до третьої особи, серед яких визначено:

- у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, у тому числі в порядку спадкування чи правонаступництва, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою;

- особа, до якої перейшло право власності на предмет іпотеки, набуває статус іпотекодавця і має всі його права і несе всі його обов`язки за іпотечним договором у тому обсязі і на тих умовах, що існували до набуття ним права власності на предмет іпотеки.

Отже, іпотека є специфічним видом забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні його власника, який обмежений у правомочності самостійно розпоряджатися предметом іпотеки. Тобто іпотека обмежує такий елемент права власності, як право розпорядження нерухомим майном, яке є предметом іпотечного договору. Особливістю цього виду забезпечення виконання зобов`язання є те, що обтяження майна іпотекою відбувається незалежно від зміни власника такого майна, тому стосовно кожного наступного власника іпотечного майна виникають ризики настання відповідальності перед іпотекодержателем за невиконання боржником основного зобов`язання, зокрема звернення стягнення на предмет іпотеки (див. рішення Конституційного Суду України від 14.07.2020 у справі № 8-р/2020).

При цьому, статтею 17 Закону України "Про іпотеку" передбачено, що іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов`язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її. Якщо предметом іпотечного договору є земельна ділянка і розташована на ній будівля (споруда), в разі знищення (втрати) будівлі (споруди) іпотека земельної ділянки не припиняється; з інших підстав, передбачених цим Законом. Наступні іпотеки припиняються внаслідок звернення стягнення за попередньою іпотекою. Відомості про припинення іпотеки підлягають державній реєстрації у встановленому законодавством порядку.

Тобто положеннями Закону України "Про іпотеку" чітко визначено наслідки переходу права власності на предмет іпотеки до третьої особи, серед яких зазначено, що у разі переходу права власності (права господарського відання) на предмет іпотеки від іпотекодавця до іншої особи, іпотека є дійсною для набувача відповідного нерухомого майна, навіть у тому випадку, якщо до його відома не доведена інформація про обтяження майна іпотекою, а також підстави для припинення права іпотеки, серед яких відсутня така підстава припинення, як набуття права на майно щодо якого відсутня інформація про обтяження його іпотекою.

Відтак іпотека залишається дійсною незалежно від зміни власника майна.

Отже, у разі вибуття заставного майна з власності іпотекодавця, законодавством встановлено механізм захисту прав іпотекодержателя шляхом перенесення всіх прав та обов`язків іпотекодавця на особу, до якої перейшло право власності на майно. У такому випадку у разі невиконання позичальником своїх кредитних зобов`язань іпотекодержатель в силу частини першої статті 33 Закону України "Про іпотеку" має право задовольнити свої вимоги за рахунок іпотечного майна шляхом заявлення позовних вимог про звернення стягнення на предмет іпотеки до особи, яка є власником іпотечного майна на момент заявлення таких вимог.

Правові висновки про те, що у разі відчуження іпотечного майна вимога іпотекодержателя про звернення стягнення на предмет іпотеки має бути заявлена до особи, яка є власником такого майна на момент подання позову, є усталеними у судовій практиці Верховного Суду (постанови від 07.05.2019 у справі № 926/3371/17, від 23.01.2020 у справі № 916/2558/18, від 18.04.2019 у справі № 15/5009/1800/11, від 05.05.2020 у справі № 161/6253/15-ц, а також постанова від 24.06.2020 у справі № 904/9896/17.

За змістом заявлених позовних вимог позивач у цій справі прагне захистити порушене право іпотекодержателя шляхом визнання за ним права іпотеки за Іпотечним договором від 27.09.2011, який укладений між АТ «Сбербанк» та ДП «Край Проперті», посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Морозовою С.В. за реєстровим номером № 11270, на: 1) трансформаторну підстанцію 6079, площею 62,3 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 000; 2) трансформаторну підстанцію 6080, площею 62,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 000; 3) нежитлову будівлю № 10, магазин, площею 99,4 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 000; 4) нежитлову будівлю № 9, магазин, площею 99,6 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 000; 5) нежитлову будівлю № 6, кафе, площею 279,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 00; 6) нежитлову будівлю № 7, кафе, площею 99,7 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 00; 7) нежитлову будівлю № 8, заклад громадського харчування, площею 366,5 кв.м., що знаходиться за адресою: м. Київ, проспект Глушкова Академіка, 13-Б, реєстраційний номер нерухомого майна 00, натомість належним та ефективним способом захисту порушеного права у даному випадку буде вимога про звернення стягнення на частини переданого в іпотеку майна, яке перебуває у власності відповідача-2.

Відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За змістом статей 3, 15, 16 ЦК України правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів. За результатами розгляду такого спору має бути визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушено, в чому полягає його порушення, оскільки в залежності від цього визначається належний спосіб захисту порушеного права, якщо воно мало місце.

У цьому висновку суд спирається на подібні висновки, викладені у постанові Верховного Суду України від 01.06.2016 у справі № 920/1771/14 та постанові Верховного Суду від 14.08.2018 у справі № 910/23369/17.

Оцінюючи належність обраного позивачем способу захисту та обґрунтовуючи відповідний висновок, судам слід виходити із його ефективності, і це означає, що вимога на захист цивільного права має відповідати змісту порушеного права та характеру правопорушення, забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 05.06.2018 у справі № 338/180/17 зазначила, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (пункт 57), тому суд повинен відмовляти у задоволенні позовної вимоги, яка не відповідає ефективному способу захисту права чи інтересу (див. mutatis mutandis висновки у пунктах 72-76 постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.11.2018 у справі № 488/5027/14-ц).

Вирішуючи господарський спір, суд з`ясовує, чи існує у позивача право або законний інтерес; якщо так, то чи має місце його порушення, невизнання або оспорювання відповідачем; якщо так, то чи підлягає право або законний інтерес захисту і чи буде такий захист ефективний за допомогою того способу, який визначено відповідно до викладеної в позові вимоги. В іншому випадку у позові слід відмовити.

Наведений висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.06.2019 у справі № 910/6642/18 (пункти 8.1 - 8.5 постанови).

Ефективний спосіб захисту має бути таким, що відповідає змісту порушеного права, та таким, що забезпечує реальне поновлення прав особи, за захистом яких вона звернулась до суду, відповідно до вимог законодавства.

Суд звертає увагу, що позивач як особа, яка вважає, що її право порушено самостійно визначає докази, які на його думку підтверджують заявлені вимоги. Проте, обов`язок надання правового аналізу заявлених вимог, доказів на їх підтвердження та спростування доводів учасників справи, покладений на господарський суд.

Суд акцентує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів.

Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.

У пунктах 1 - 3 частини першої статті 237 ГПК України передбачено, що при ухваленні рішення суд вирішує, зокрема питання чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин.

З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів передбачених статтею 86 ГПК України щодо відсутності у жодного доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.

Суд зауважує, що чітке обґрунтування та аналіз є базовими вимогами до судових рішень та важливим аспектом права на справедливий суд.

Гарантуючи право на справедливий судовий розгляд, стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод не встановлює жодних правил щодо допустимості доказів або їх оцінки, що є компетенцією виключно національних судів першої та апеляційної інстанцій. Проте зважаючи на прецедентну практику ЄСПЛ, суд зобов`язаний мотивувати свої дії та рішення, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті.

До таких дій у цій справі перш за все належало з`ясування, зокрема питання чи мали місце обставини (факти) якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, а також чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Право може вважатися ефективним, тільки якщо зауваження сторін насправді "заслухані", тобто належним чином вивчені судом (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справах "Дюлоранс проти Франції", "Донадзе проти Грузії"). Завданням національних судів є забезпечення належного вивчення документів, аргументів і доказів, представлених сторонами (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ у справі "Ван де Гурк проти Нідерландів").

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення. З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

Слід зауважити, що надаючи правову оцінку належності обраного зацікавленою особою способу захисту, судам належить зважати й на його ефективність з точки зору ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. У п. 145 рішення від 15 листопада 1996 року у справі "Чахал проти Об`єднаного Королівства" (Chahal v. the United Kingdom, (22414/93) [1996] ECHR 54) Європейський суд з прав людини зазначив, що згадана норма гарантує на національному рівні ефективні правові засоби для здійснення прав і свобод, що передбачаються Конвенцією, незалежно від того, яким чином вони виражені в правовій системі тієї чи іншої країни. Таким чином, суть цієї статті зводиться до вимоги надати людині такі міри правового захисту на національному рівні, що дозволили б компетентному державному органові розглядати по суті скарги на порушення положень Конвенції й надавати відповідний судовий захист, хоча держави - учасники Конвенції мають деяку свободу розсуду щодо того, яким чином вони забезпечують при цьому виконання своїх зобов`язань. Крім того, Суд указав на те, що за деяких обставин вимоги ст. 13 Конвенції можуть забезпечуватися всією сукупністю засобів, що передбачаються національним правом.

Стаття 13 вимагає, щоб норми національного правового засобу стосувалися сутності "небезпідставної заяви" за Конвенцією та надавали відповідне відшкодування. Зміст зобов`язань за ст. 13 також залежить від характеру скарги заявника за Конвенцією. Тим не менше, засіб захисту, що вимагається згаданою статтею повинен бути "ефективним" як у законі, так і на практиці, зокрема, у тому сенсі, щоб його використання не було ускладнене діями або недоглядом органів влади відповідної держави (п. 75 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Афанасьєв проти України" від 5 квітня 2005 року (заява № 38722/02)).

Таким чином, у кінцевому результаті ефективний засіб повинен забезпечити поновлення порушеного права, а у разі неможливості такого поновлення - гарантувати особі можливість отримання нею відповідного відшкодування. Тим більше, що пріоритет міжнародного договору за наявності колізій з внутрішнім законодавством надає судам України досить широкі повноваження при обранні джерела права для вирішення конкретного спору.

Отже, позивачем у даному випадку обрано невірний та неефективний спосіб захисту своїх порушених прав, який зумовлює прийняття рішення про відмову у задоволенні позову незалежно від інших встановлених судом обставин.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, з покладенням судового збору на позивача порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

В свою чергу, витрати на проведення судової експертизи у розмірі 120 576,00 грн. також підлягають покладенню на позивача.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 03.10.2022.

Суддя О.А. Грєхова