УХВАЛА

м. Київ

28.09.2022Справа № 911/1210/22

Господарський суд міста Києва у складі судді Андреїшиної І.О., за участю секретаря судового засідання Березовської С.В., розглянувши матеріали господарської справи

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Енергум" (03186, місто Київ, вулиця Авіаконструктора Антонова, будинок 5, літера А, офіс 320, )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Криворізька енергетична компанія" (03195, місто Київ, вул. Вільямса Академіка, будинок 2-Б, )

про стягнення 7 422 731,58 грн,

Представники учасників судового процесу:

Від позивача: Симбірцев Є.В.

Від відповідача: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Енергум" звернулося до Господарського суду Київської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Криворізька енергетична компанія" про стягнення заборгованості за договором № БГ29/09/2021 від 29.09.2021 про участь у балансуючій групі у розмірі 7 422 731,58 грн, зокрема, 834 497,09 грн суми переплати та 6 588 234,49 грн суми боргу за придбану електричну енергію в межах договору.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.08.2022 матеріали позовної заяви № б/н від 26.07.2022 передано за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Господарський суд міста Києва ухвалою від 22.08.2022 залишив позов без руху, надав строк для усунення недоліків позову у встановлений спосіб.

01.09.2022 від позивача засобами поштового зв`язку через відділ діловодства Господарського суду міста Києва надійшли матеріали на виконання вимог ухвали суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.09.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено розгляд справи № 911/1210/22 здійснювати у порядку загального позовного провадження та призначити підготовче засідання на 28.09.2022.

14.09.2022 від позивача засобами поштового зв`язку через відділ діловодства суду надійшла заява про збільшення розміру позовних вимог.

Також 27.09.2022 від відповідача надійшло клопотання про відкладення розгляду справи та надання додаткового часу на підготовку та подання відзиву на позовну заяву із врахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог.

У засіданні суду 28.09.2022 представник позивача підтримав заяву про збільшення розміру позовних вимог, просив прийняти її до розгляду, заперечив проти задоволення клопотання представника відповідача.

Згідно з частиною 3 статті 46 ГПК України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі

Тобто, позивач може подати або заяву про зміну предмету позову, або про зміну підстав позову, кодексом не передбачено право позивача на одночасну зміну предмета і підстав позову.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмету і підстави позову.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення.

Підставу позову становлять обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги щодо захисту права та охоронюваного законом інтересу.

Відтак зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача, а зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Одночасна зміна і предмета, і підстав позову не допускається.

Статтею 4 ГПК України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена судом.

Згідно з частиною 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Водночас визначені наведеними нормами 46 ГПК України права, що належать тільки позивачу, певним чином визначають диспозитивність господарського процесу. Принцип диспозитивності у господарському процесі означає, що процесуальні правовідносини виникають, змінюються і припиняються за ініціативи безпосередніх учасників спірних матеріальних правовідносин, які мають можливість за допомогою господарського суду розпоряджатися процесуальними правами і спірним матеріальним правом.

Розглянувши заяву про збільшення позовних вимог, судом вставлено, що позивач не тільки змінює кількісний показник позовної вимоги з 7 422 731,58 грн на 8 721 312,07 грн, але фактично викладає позовну заяву у новій редакції, зокрема, доповнює позовні вимоги стягненням штрафних санкцій.

Таким чином, суд дійшов висновку про те, що позивач у заяві про збільшення розміру позовних вимог фактично викладає в новій редакції позовну вимогу, доповнює позов новими фактичними обставинами, які відсутні у позовній заяві та доповнює позов новими правовими підставами, які не зазначені у позовній заяві та які призводять до зміни предмету доказування, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про відмову у прийнятті даної заяви до розгляду.

Розглянувши клопотання представника відповідача про відкладення розгляду справи, суд на місці ухвалив задовольнити дане клопотання в частині відкладення, в решті клопотання відмовити, відомості про дану процесуальну дію занесено до протоколу судового засідання.

Відповідач участь свого представника у засідання суду 28.09.2022 не забезпечив, про дату та час судового розгляду повідомлявся належним чином.

Положеннями статті 177 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданнями підготовчого провадження є остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Частиною 2 статті 183 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження, зокрема, у випадках залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача, а також в інших випадках, коли питання, визначені частиною 2 статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

За змістом пункту 10 частини 3 статті 2 та частини 2 статті 114 Господарського процесуального кодексу України, основними засадами (принципами) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом, а строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

З огляду на конкретні обставини справи, з урахуванням її складності, комплексності правової кваліфікації відносин, з яких виник спір, без чого неможливо правильно вирішити справу по суті та застосувати норми матеріального права, визначається розумність строку розгляду цієї справи.

Враховуючи вищевикладене, з огляду на відсутність у матеріалах справи належних достатніх та допустимих доказів для закриття підготовчого провадження і переходу до розгляду справи по суті, у зв`язку з неявкою представника відповідача у судове засідання, а також з метою дотримання процесуальних прав сторін, рівності сторін перед законом і судом, змагальності, дотримання принципів диспозитивності та пропорційності, закріплених положеннями статей 7, 8, 13-15 Господарського процесуального кодексу України та виконання завдань підготовчого провадження, суд дійшов висновку про необхідність відкласти підготовче засідання у справі.

Керуючись статтями 2, 183, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Відкласти підготовче засідання на 19.10.22 о 12:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 9.

2. Викликати для участі у судовому засіданні представників учасників справи, повноваження яких оформити відповідно до вимог, викладених у статті 60 Господарського процесуального кодексу України, та надати суду документи, що підтверджують повноваження представників.

3. Попередити учасників справи про наслідки неявки в судове засідання відповідно до вимог ст. 202 Господарського процесуального кодексу України.

4. Нагадати, що сторони відповідно статті 192 ГПК України, можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

5. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

6. Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя І.О. Андреїшина