ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про відвід

"26" вересня 2022 р. Справа № 924/1058/20

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії:

головуючий суддя Грязнов В.В.

суддя Мельник О.В.

суддя Розізнана І.В.

без повідомлення учасників справи

розглянувши заяву представника ПрАТ «Віта» - адвоката Керницької О.В. про відвід колегії суддів від розгляду апеляційної скарги Позивача-Фізичної особи-підприємця Шкрібляк Світлани Борисівни на рішення від 27.01.2021, повний текст якого складено 08.02.2021, та додаткове рішення від 15.02.2021, повний текст якого складено 15.02.2021, господарського суду Хмельницької області у справі №924/1058/20 (суддя Смаровоз М.В.)

за позовом Фізичної особа-підприємець Шкрібляк Світлани Борисівни м.Хмельницький

до Приватного акціонерного товариства "Віта" м.Хмельницький

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача -

Хмельницька міська рада м.Хмельницький

про встановлення земельного сервітуту та визначення умов договору,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Північно-західного апеляційного господарського суду перебуває апеляційна скарга Позивача-Фізичної особи-підприємця Шкрібляк Світлани Борисівни на рішення від 27.01.2021 та на додаткове рішення від 15.02.2021, господарського суду Хмельницької області у справі №924/1058/20

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 28.06.2022 розгляд справи відкладено на 08.09.2022.

При виготовленні тексту ухвали про відкладення розгляду справи №924/1058/20 у резолютивній частині якої, внаслідок технічної помилки, невірно зазначено дату та час розгляду заяви, а саме « 08 вересня 2022р. о 14:30 год.» замість « 29 вересня 2022р. о 15:15».

Ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 06.09.2022 було виправлено допущену внаслідок технічної помилки описку у резулятивній частині ухвали від 08.09.2022, вирішено вважати вірною дату і час розгляду заяви 29 вересня 2022 о 15:15 год.

13.09.2022 засобами електронного зв`язку представником ПрАТ «Віта» - адвокатом Керницькою О.В. подано заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Мельник О.В. та суддя Розізнана І.В.

Заява обґрунтована з тих підстав, що погодження дати судового засідання на 08.09.2022 о 14:30 год. відбулось безпосередньо під час судового засідання 28.06.2022 за участі складу суддів та представників сторін, у тому числі адвоката Керницької О.В. та адвоката Позивача Сопілко Н.Ю., тому вважає, що жодної описки в ухвалі апеляційного суду від 28.06.2022 щодо визначення дати наступного судового засідання не було і судове засідання мало відбутися 08.09.2022 о 14:30 год.

Крім цього, заявник вважає, що колегія суддів безпідставно відклала розгляд справи №924/1058/20 більше, ніж на 20 днів (прикриваючись при цьому «опискою в ухвалі»), з метою подання Позивачем нових доказів та документів по справі, які можуть вплинути на розгляд справи, або з іншою метою впливу на суддів для прийняття незаконного рішення.

Представник Відповідача зазначає, що відкладення розгляду справи у судовому засіданні, яке відбулося 28.06.2022, на 08.09.2022 вже було порушенням приписів ГПК України щодо строків розгляду апеляційної скарги, адже, на його думку, жодних перешкод для ухвалення рішення суду у судовому засіданні 28.06.2022 не було.

Представник Відповідача зазначає, що вирішивши викликати в судове засідання експерта для отримання пояснень стосовно висновку експертизи, колегія суддів умисно затягує розгляд справи №924/1058/20, не приймає остаточного рішення у цій справі та надає явну перевагу стороні Позивача при розгляді справи у зв`язку з чим порушуються принципи змагальності та диспозитив-ності. На думку заявника, поведінка суддів у судових засіданнях та постійне сприяння стороні Позивача при розгляді справи викликає сумнів у іншого учасника процесу (відповідача) у неупередженості та об`єктивності колегії суддів. Тому, у сторони Відповідача існують обґрунтовані підстави вважати, що колегія суддів прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду цієї справи (зокрема, шляхом здійснення впливу на суддів зі сторони позивача або інших осіб).

Згідно ч.7 ст.39 ГПК України, питання про відвід вирішується невідкладно, крім того, частиною 2 вказаної статті визначено, що питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу.

При цьому, відповідно до відомостей табелю КП «Діловодство спеціалізованого суду» головуючий суддя Грязнов В.В. з 12.09.2022 до 16.09.2022 включно перебував у щорічній відпустці, суддя Розізнана І.В. також перебувала у щорічній відпустці з 16.09.2022 по 25.09.2022 включно.

Вищевказані підстави, які унеможливлювали розгляд заяви про відвід колегії суддів у справі №924/1058/20 відпали 26.09.2022.

Відповідно до ч.8 ст.39 ГПК України, суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Розглянувши заяву представника Відповідача адвоката Керницької О.В. про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Мельник О.В. та суддя Розізнана І.В. від розгляду апеляційної скарги Позивача-Фізичної особи-підприємця Шкрібляк Світлани Борисівни на рішення від 27.01.2021 та додаткове рішення від 15.02.2021 господарського суду Хмельницької області у даній справі, колегія суддв не знайшла підстав для її задоволення.

Вирішуючи питання про відвід судді колегія суддів враховує наступне.

Право подавати заяву про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об`єктивності та неупередженості розгляду справи. Положеннями ст.6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950, ратифікованою Верховною Радою України (Закон України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР), закріплено основні процесуальні гарантії, якими може скористатися особа при розгляді її цивільного позову в національному суді, серед яких - розгляд справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Бочан проти України» (заява № 7577/02) від 03.05.2007 встановлено, що «безсторонність», в сенсі пункту 1 статті 6, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу. Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення. Ключовим питанням є питання довіри, яку суди в демократичному суспільстві мають вселяти суспільству і, перш за все, сторонам у процесі.

В рішенні у справі «Олександр Волков проти України» від 09.01.2013р. зазначено наступне. Як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно установлюватися згідно з: (І) суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (ІІ) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (див., серед інших, рішення у справах «Фей проти Австрії», від 24.02.1993, Series A N255, пп.28 та 30, та «Веттштайн проти Швейцарії», заява №33958/96, п.42, ECHR 2000-XII). Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру», заява №73797/ 01, п.119, ECHR 2005-XIII). Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимога об`єктивної безсторонності (див. рішення від 10 червня 1996р. у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства», п.32, Reports 1996-III). У цьому відношенні навіть вигляд має певну важливість-іншими словами, «має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється». Адже йдеться про довіру, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість (рішення від 26.10.1984р. у справі «Де Куббер проти Бельгії», Series A, №86). Насамкінець, концепції не залеж-ності та об`єктивної безсторонності тісно пов`язані між собою та залежно від обставин можуть вимагати спільного розгляду (рішення у справі «Сасілор-Лормін проти Франції», заява №65411/01, п.62, ECHR 2006-XIII).

Відвід - це процесуальний інститут, що містить умови, за яких особа не може брати участі у конкретній справі. Відвід судді в господарському процесі як правова категорія - це висловлена в письмовій формі недовіра колегії господарського суду чи судді-члену колегії на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі внаслідок виявлення будь-якої особистої прихильності чи упередженості, заявлена учасником розгляду конкретної справи.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст.39 ГПК України, питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість.

Підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтею 35 ГПК України. Відпо-відно до даної статті суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:

1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;

2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;

3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;

5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу, якою встановлено недопустимість повторної участі судді у розгляді справи. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя. Незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Відвід, згідно ч.3 ст.38 ГПК України, повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Встановлення обставин, вказаних у пунктах 1-4 частини першої статті 35 цього Кодексу, статті 36 цього Кодексу, звільняє заявника від обов`язку надання інших доказів упередженості судді для цілей відводу (ч.4 даної статті).

Розглянувши заяву представника ПрАТ «Віта» - адвоката Керницької О.В. про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Мельник О.В. та суддя Розізнана І.В. від розгляду справи №924/1058/20, колегія суддів вважає, що заява ґрунтується на припущеннях та суб`єктивній думці заявника, не підтверджена жодними доказами.

Відповідно до відомостей табелю КП «Діловодство спеціалізованого суду» суддя-учасник колегії Мельник О.В. 08.09.2022 перебував у відрядженні.

У зв`язку з виникненням цієї обставини, з метою недопущення порушення прав і інтересів учасників справи та марного витрачання часу сторін судового процесу (час затрачений на дорогу в обидві сторони) на судове засідання у справі №924/1058/20, яке б не відбулося 08.09.2022 через перебування судді Мельника О.В. у відрядженні - колегія суддів вирішила шляхом винесення 06.09.2022 ухвали про описку, вважати вірною дату і час розгляду заяви « 29 вересня 2022 о 15:15 год.». Дана ухвала була завчасно направлена на електронні адреси усіх учасників справи.

Тому, на переконення колегії суддів, винесення ухвали про описку жодним чином не свідчить про упередженість та необ`єктивність суддів, безпосередньо та однозначно не вказує на пряму чи побічну заінтересованість у результаті розгляду справи та на особисте упереджене ставлення кожного з учасників колегії до Відповідача або їхню особисту прихильність до інших учасників справи.

Щодо тверджень представника Відповідача, що відкладення розгляду справи у судовому засіданні 28.06.2022 на 08.09.2022 вже було порушенням приписів ГПК України, то колегія суддів звертає увагу, що адвокатом Керницькою О.В. у заяві зазначено, що дата судового засідання на 08.09.2022 о 14:30 год. була узгодженою між усіма учасниками судового процесу. Вищевикладене, на думку колегії суддів свідчить, що Відповідач не заперечував проти розгляду даної справи поза межами строку встановленого ГПК України.

Поміж іншого, колегія суддів звертає увагу, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, учасником якої є Україна, стосовно права кожного на розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Критерії оцінювання розумності строку справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (справа «Кучерук проти України») (заява 2570/04 рішення Страсбург 06.09.2007).

Згідно ч.1 ст.7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» усім суб`єктам правовідносин гарантується захист їх прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним відповідно до закону.

Згідно п.31 Рішення Європейського суду з прав людини від 01.02.2007 у справі «Макаренко проти України» суд нагадує, що «розумний» строк проваджень має визначатись відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника і компетентних органів та інтерес, який мав заявник у цьому спорі.

Статтею 7 Господарського процесуального кодексу України визначено, що правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга розглядається в межах «розумного» строку.

Враховуючи викладені вище обставини та керуючись приписами чинного законо-давства, якими унормовано підстави для відводу суддів, необхідно зазначити, що обставини наведені представником ПрАТ «Віта» - адвокатом Керницькою О.В. в заяві від 12.09.2022 про відвід колегії суддів та доводи в обґрунтування заяви, базуються на припущеннях, не підтверджені належними і допустимими доказами та не є підставою для відводу колегії суддів в розумінні ст.ст. 35, 36 ГПК України, а тому така заява не підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, провадження у даній справі підлягає зупиненню, а матеріали справи - передачі для здійснення визначення автоматизованою системою складу суду на підставі ст.32 ГПК України для розгляду заяви про відвід судді в порядку ч.3 ст.39 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 35, 36, 39, 42, 234, 235 ГПК України, Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Заяву представника ПрАТ «Віта» - адвоката Керницької О.В. про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Мельник О.В. та суддя Розізнана І.В. від розгляду справи №924/1058/20 визнати необґрунтованою.

2. Провадження у справі №924/1058/20 зупинити.

3. Передати справу для проведення автоматичного розподілу та визначення судді, який не входить до складу суду, що розглядає дану справу, для розгляду заяви про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя Грязнов В.В., суддя Мельник О.В. та суддя Розізнана І.В.

4. Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя Грязнов В.В.

Суддя Мельник О.В.

Суддя Розізнана І.В.