ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"20" вересня 2022 р. м. Київ Справа № 911/583/22

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю Віто Енерджі, с. Якушинці Вінницького району Вінницької області,

до відповідача Державного спеціалізованого підприємства Центральне підприємство з поводження з радіоактивними відходами, м. Чорнобиль Іванківського району Київської області,

про стягнення 992 003,06 грн.,

Суддя О.В. Конюх,

за участю представників:

від позивач: Штельмах Д. М., керівник, витяг з ЄДР,

Кравченко А. М., адвокат, довіреність від 23.02.2022;

від відповідача: не з`явився,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Ухвалою господарського суду Київської області від 16.08.2022 підготовче судове засідання відкладено на 20.09.2022.

19.09.2022 від відповідача ДСП Центральне підприємство з поводження з радіоактивними відходами на електронну пошту господарського суду Київської області надійшла заява (клопотання) від 16.09.2022 №1-13.0/03/1121/22 про поновлення строку для подання відзиву та відкладення розгляду справи №911/583/22, в якій відповідач просить суд поновити процесуальний строк для подання відзиву на позовну заяву по справі №911/583/22, зобов`язати позивача надіслати на адресу відповідача позовну заяву по справі з усіма додатками до неї, відкласти розгляд справи на іншу дату.

Суд звертає увагу на те, що вказано заява (клопотання) підписана провідним юрисконсультом ВПтПР Загородньою І., яка не надала суду документів на підтвердження наявності у неї права на зайняття адвокатською діяльністю. Також нею не надано суду належних доказів на підтвердження права представляти інтереси позивача в судовому процесі в порядку самопредставництва. На підтвердження повноважень представника до заяви додано копію довіреності від 07.07.2022 №1-13.0/03/766/22.

Частиною 1 ст. 58 ГПК України встановлено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник.

За частиною першою статті 56 ГПК України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Верховний Суд у постанові КГС ВС від 27.07.2018 у справі №910/9224/17 дотримується позиції, що процесуальне представництво юридичної особи може здійснюватись як в порядку самопредставництва, так і іншими особами представниками юридичної особи за довіреністю.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством або установчими документами.

Відповідно, особа, яка представляє юридичну особу за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи довірителя, а не в порядку самопредставництва.

Аналогічна правова позиція викладена в постановах Великої Палати ВС від 13.03.2018 у справі №910/23346/16, від 21.03.2018 у справі № 916/3283/16, від 14.03.2018 у справі № 910/22324/16.

Процесуальний кодекс розмежовує такі юридичні категорії, як "самопредставництво" і "представництво" (ухвали КГС ВС від 13.03.2020 у справі №922/2844/19, від 01.04.2020 у справі № 922/2733/19).

Прийнятий Закон України від 18.12.2019 №390-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" визначає поняття самопредставництво юридичної особи шляхом закріплення такого права не лише за керівником, членом виконавчого органу юридичної особи, для держави та територіальної громади за керівником відповідного органу, а й за іншими уповноваженими особами (ухвала КГС ВС від 21.01.2020 у справі №924/440/19).

Верховний Суд у своїх рішеннях (ухвали КГС ВС від 13.03.2020 у справі №922/2844/19, від 22.02.2021 у справі № 908/183/20) звернув увагу на те, що за загальним правилом у теорії права самопредставництво юридичної особи це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси за законом, статутом, положенням.

При цьому в згаданих ухвалах Верховний Суд зазначив, що для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначено її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

В ухвалі від 21.01.2020 у справі № 924/440/19 Верховний Суд дотримується позиції, що працівник органу державної влади, органу місцевого самоврядування підтверджує право на звернення від імені такого органу в порядку самопредставництва, для чого надає суду:

- витяг з контракту, в якому визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі без окремого доручення; або

- оригінал чи копію трудового договору (акта про призначення) або оригінал посвідчення та витяг з посадової інструкції, в якій визначено, що особа має повноваження представляти орган державної влади, орган місцевого самоврядування в суді без окремого доручення керівника;

- окреме доручення (резолюцію) керівника, в якому визначено повноваження особи представляти інтереси державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування в суді в конкретній судовій справі, якщо посадовою інструкцією або контрактом не передбачено права такої особи представляти інтереси юридичної особи без такого доручення.

При цьому в своїх рішеннях Верховний Суд звертає увагу, що довіреність за відсутності доказів, передбачених частиною четвертою статті 56 ГПК України (статуту, положення, трудового договору, контракту тощо), не підтверджує повноваження особи діяти від імені відповідної особи в порядку самопредставництва (ухвали КГС ВС від 21.01.2020 у справі №924/440/19, від 07.02.2020 у справі № 17/495-08, від 17.02.2020 у справі №914/1002/19, від 20.01.2020 у справі №910/3245/19, від 13.03.2020 у справі № 922/2844/19).

Ураховуючи вимоги частини першої статті 58 ГПК України та частини четвертої статті 131-2 Конституції України, представником, який діє на підставі довіреності, може бути виключно адвокат (ухвали КГС ВС від 01.04.2020 у справі № 922/2733/19, від 31.03.2020 у справі № 910/7694/19).

З огляду на викладене, заява (клопотання) від 16.09.2022 №1-13.0/03/1121/22 підписана неповноважною особою та у порядку частин 2, 4 ст. 170 ГПК України має бути залишена судом без розгляду.

Крім того, суд звертає увагу відповідача на те, що відповідно до частин 1, 4 ст. 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Заявник, подаючи заяву про поновлення строку на подання відзиву, одночасно із нею відзив на позов не подав.

При цьому, суд, взявши до уваги перебування відповідача на тимчасово окупованій території у березні 2022 року, ухвалою від 16.08.2022 відклав підготовче провадження на строк, достатній для здійснення відповідачем ознайомлення з матеріалами справи та підготовки відзиву до 20.09.2022. Однак, відповідач, який був попереджений судом про необхідність добросовісно користуватися процесуальними правами, та сприяти своєчасному, всебічному та повному встановленню всіх обставин справи, жодних дій для ознайомлення із матеріалами справи та подання відзиву не вчинив.

При цьому відповідач як державне підприємство, єдиним засновником якого є орган державної влади Державне агентство з управління зоною відчуження, має обов`язок, передбачений частиною 6 ст. 6 ГПК України, зареєструвати офіційну електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку, у зв`язку з чим ухилення відповідача від вчинення таких дій та відсутність реагування на ухвали суду, які надходять на його електронну адресу, є зловживанням процесуальними правами (ст. 43 ГПК України).

У підготовче судове засідання з`явились 20.09.2022 представники позивача. Відповідач свого уповноваженого представника для участі в судовому засіданні не направив, відзив не подав.

Відповідно до ст. 183 ГПК України підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

За приписами статті 177 ГПК України завданнями підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті. Підготовче провадження починається відкриттям провадження у справі і закінчується закриттям підготовчого засідання.

Враховуючи, що відповідач був належним чином завчасно повідомлений судом про дату та час судового засідання, враховуючи, що підготовче судове засідання багаторазово відкладалося, що відповідачу було забезпечене право та можливість взяти участь у підготовчому судовому засіданні та подати відзив та докази на його підтвердження, суд вважає за можливе провести підготовче судове засідання за відсутності представника відповідача.

Представник позивача позов підтримав в межах заявлених предмету та підстав, підтвердив, що спір у справі не врегульовано і не може бути врегульовано у позасудовому порядку, повідомив про те, що всі докази, наявні у позивача, додані до справи, всі обставини спірних відносин повідомлені суду, всі особи, прав та обов`язків яких стосується, або може стосуватися рішення у справі, беруть участь в судовому процесі, призначення у справі судової експертизи не є необхідним.

В судовому засіданні 20.09.2022 судом виконано завдання підготовчого провадження, передбачені ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, та вирішено питання, зазначені у ч. 2 ст. 182 Господарського процесуального кодексу України, у зв`язку з чим наявні підстави для закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 177, 181, 183, пунктом 3 частини 2 ст. 185, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Підготовче провадження закрити. Призначити справу до судового розгляду по суті на 03.10.2022 о 10:30. Засідання відбудеться в приміщенні господарського суду Київської області (м. Київ, вул. С. Петлюри, буд. 16/108).

2. Повідомити учасників справи про судове засідання.

3. Інформацію по справі сторони можуть отримати на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет (http://court.gov.ua/fair/).

Ухвала набирає законної сили у порядку, встановленому частиною 1 ст. 235 Господарського процесуального кодексу України з моменту її оголошення та не підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Суддя О.В. Конюх