ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2022 року

м. Київ

cправа № 904/4262/17

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Білоуса В.В. - головуючого, Картере В.І., Погребняка В.Я.

за участю секретаря судового засідання - Кондратюк Л.М.;

за участю представників сторін:

скаржника - адвоката Дудник О.Є.

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро"

на постанову Центрального апеляційного господарського суду

від 19.05.2022

та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області

від 05.08.2021

за заявою Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро"

про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020

у справі № 904/4262/17

за заявою Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед"

до боржника Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско ресурси"

про визнання грошових вимог на суму 1 523 496 412,41 грн та судового збору у розмірі 3 842 грн, -

ВСТАНОВИВ:

1. Справа №904/4262/17 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Проско Ресурси" перебуває на стадії розпорядження майном.

2. Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 заяву Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" про визнання грошових вимог до ТОВ "Проско ресурси" на суму 1 523 496 412,41 грн задоволено частково; визнано грошові вимоги Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" до ТОВ "Проско ресурси" на суму 1 357 493 829, 14 грн - основного боргу, 45 632 876,87 грн - пені та 3 842,00 грн - витрати по сплаті судового збору; в решті грошових вимог Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" до боржника - відмовлено.

3. До Господарського суду Дніпропетровської області надійшла заява Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" (вх. №1693/21 від 25.06.2021) про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 за нововиявленими обставинами.

Короткий зміст оскаржуваних рішень судів першої та апеляційної інстанції

4. Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2021, залишеною без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 19.05.2022 у цій справі, в задоволенні заяви АТ "БАНК КРЕДИТ ДНІПРО" (вх. №1693/21 від 25.06.2021) про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 у справі № 904/4262/17 за нововиявленими обставинами - відмовлено.

Рух касаційної скарги

5. 10.06.2022 Акціонерне товариство "Банк Кредит Дніпро" звернулось до Верховного Суду із касаційною скаргою від 10.06.2022 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.05.2022 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2021 у справі №904/4262/17, підтвердженням чого є накладна відділення поштового зв`язку на конверті, в якому надійшла касаційна скарга.

6. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" у справі № 904/4262/17 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Білоуса В.В., судді - Погребняка В.Я., судді - Васьковського О. В., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 14.06.2022.

7. Ухвалою Верховного Суду від 28.06.2022, серед іншого, відкрито касаційне провадження у справі № 904/4262/17 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" від 10.06.2022 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.05.2022 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2021 та призначено розгляд касаційної скарги на 02 серпня 2022 року о 10:15.

8. Розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 28.07.2022 № 29.3-02/1277, у зв`язку з запланованою відпусткою судді Васьковського О.В., відповідно до приписів Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), призначено повторний автоматизований розподіл судової справи № 904/4262/17.

9. Згідно з протоколом передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 28.07.2022 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.05.2022 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2021 для розгляду касаційної скарги Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" від 10.06.2021 у справі № 904/4262/17 визначено колегію суддів у складі: Білоуса В.В. - головуючого, Картере В.І., Погребняка В.Я.

10. Ухвалою від 01.08.2022 прийнято касаційну скаргу Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" від 10.06.2022 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.05.2022 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2021 у справі № 904/4262/17 колегією суддів Касаційного господарського суду у складі: Білоуса В.В. - головуючого, Картере В.І., Погребняка В.Я. до свого провадження.

11. Ухвалою від 02.08.2022 оголошено перерву в судовому засіданні у справі № 904/4262/17 до 10 год. 45 хв. 09.08.2022.

12. Ухвалою від 09.08.2022 оголошено перерву в судовому засіданні у справі № 904/4262/17 до 10 год. 00 хв. 20.09.2022 року.

Короткий зміст вимог касаційної скарги з узагальненими доводами особи, яка подала касаційну скаргу

13. Не погоджуючись з вказаною постановою Акціонерним товариством "Банк Кредит Дніпро" подано касаційну скаргу, в якій скаржник просить оскаржувані постанову апеляційного суду від 19.05.2022 та ухвалу суду першої інстанції від 05.08.2021 скасувати та ухвалити нове рішення, яким заяву АТ "Банк Кредит Дніпро" про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 за нововиявленими обставинами щодо визнання грошових вимог Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" до боржника задовольнити та скасувати вказану ухвалу від 21.07.2020 у повному обсязі; здійснити розподіл судових витрат

14. Аргументи касаційної скарги полягають у наступному.

14.1. Касаційну скаргу подано на підставі п.п. 3, 4 ч. 1, ч. 2 ст. 287 ГПК України, у зв`язку із порушенням судами першої та апеляційної інстацій ст. ст. 320, 321 ГПК України, та неправильним застосуванням КУзПБ.

14.2. Оскаржувані судові рішення прийняті без урахування висновків щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладених у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 03.08.2018 по справі №19/5009/1481/11.

14.3. Заява з грошовими вимогами до боржника була подана Компанією "Ментікто Холдінгс Лімітед" до Господарського суду Дніпропетровської області - 10.04.2019, проте Компанія "Ментікто Холдінгс Лімітед" не повідомила суду про свій статус у державі реєстрації та про свою дієздатність. Водночас, у Реєстрі Компаній Британських Віргінських островів міститься інформація про те, що Компанія "Ментікто Холдінгс Лімітед" 01.05.2018 була виключена з Реєстру, що підтверджується витягом з реєстру компаній Комісії з фінансових послуг БВО, Реєстр компаній від 28.05.2021 (копія в матеріалах справи). Встановлення дієздатності кредитора у справі про банкрутство є обов`язком виключно суду, а не іншого кредитора. Отже, виключення з 01.05.2018 року з реєстру компаній Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" є нововиявленою обставиною, що має істотне значення для справи (п. 1 ч. 2 статті 320 ГПК України), оскільки не тільки підтверджує відсутність дієздатності у Компанії, але й впливає на права та інтереси інших кредиторів, процес розпорядження майном боржника, розподіл ліквідаційної маси боржника тощо.

14.4. Зважаючи на те, що Господарський суд Дніпропетровської області визнав грошові вимоги Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" і спираючись на принцип jura novit curia ("суд знає закон"), згідно з яким суд під час розгляду справи має самостійно перевірити наявність законодавчо визначених повноважень заявника на участь у справі, у AT "Банк Кредит Дніпро" не було підстав сумніватися у цивільній і процесуальній дієздатності Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" під час розгляду її грошових вимог до боржника. Водночас, що в рамках справи про банкрутство № 904/4262/17 розглядались справи про визнання недійсними правочинів, на підставі яких виникла заборгованість ТОВ "Проско Ресурси" перед Компанією "Ментікто Холдінгс Лімітед". З метою встановлення наявності всіх ознак фраудаторності правочинів AT "Банк Кредит Дніпро" шляхом пошуку інформації. AT "Банк Кредит Дніпро" замовило офіційний витяг з реєстру БВО, з метою виявлення зв`язків керівника Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" та ТОВ "Проско Ресурси", водночас з даного витягу AT "Банк Кредит Дніпро" фактично стало відомо, що Компанію "Ментікто Холдінгс Лімітед" виключено з реєстру компаній БВО. У зв`язку з викладеним AT "Банк Кредит Дніпро" не мало можливості надати витяг з реєстру компаній Комісії з фінансових послуг ВБО під час розгляду заяви Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" про визнання кредиторських вимог. Суди попередніх інстанцій не врахували, що нововиявленою обставиною є факт виключення Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" з реєстру компаній БВО.

14.5. Висновки судів попередніх інстанцій про те, що справа про банкрутство є продовженням судового розгляду, який було розпочато від імені компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" до дати її виключення, не відповідає дійсним обставинам справи, а також суперечить нормам матеріального і процесуального права.

14.6. Оскільки ухвалою від 20.02.2020 Господарський суд Дніпропетровської області визнав AT "Банк Кредит Дніпро" кредитором у провадженні про банкрутство ТОВ "Проско Ресурси", відтак AT "Банк Кредит Дніпро" є учасником справи № 904/4262/17 та має право звертатися з заявою про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами, тому висновок апеляційного суду стосовно того, що AT "Банк Кредит Дніпро" не мало права подавати відповідну заяву, є помилковим.

14.7. Скаржник наводить практику Верховного Суд, наведену у постановах від від 03.03.2021 у справі № 904/4470/16, від 02.03.2021 у справі № 908/439/18, від 11.01.2021 у справі № 914/1964/17, 23.06.2021 у справі № 9901/424/18, від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а, від 27.05.2020 у справі № 802/2196/17-а, від 06.09.2018 у справі № 903/984/16, від 09.04.2019 у справі № 923/333/16, від 25.09.2018 у справі № 910/9741/13, від 15.01.2019 у справі № Б24/081-12, від 26.03.2019 у справі № 910/1739/18, 23.07.2021 у справі № 913/567/19, від 19.04.2021 у справі № 908/1390/19, від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19, від 31.03.2021 у справі № 910/7986/19, від 01.04.2021 у справі № 910/17428/19, від 26.07.2021 у справі № 908/2609/17, від 04.03.2021 у справі № 908/1059/19, від 19.04.2021 у справі № 908/1390/19, від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19.

Узагальнений виклад позиції інших учасників у справі

15. До Верховного Суду від інших учасників справи не надходили відгуки на касаційну скаргу.

Позиція Верховного Суду

16. Колегія суддів, заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення представника скаржника, обговоривши доводи касаційної скарги, дослідивши матеріали справи, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, перевіривши правильність застосування господарськими судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

17. Відповідно статті 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

18. Предметом розгляду у цій справі є заява АТ "Банк Кредит Дніпро" (вх. №1693/21 від 25.06.2021) про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 у справі № 904/4262/17.

19. Згідно з частиною першою статті 320 Господарського процесуального кодексу України рішення, постанови та ухвали господарського суду, Вищого суду з питань інтелектуальної власності, якими закінчено розгляд справи, а також ухвали у справах про банкрутство (неплатоспроможність), які підлягають оскарженню у випадках, передбачених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

20. Перегляд рішення за нововиявленими обставинами є спеціально встановленою процедурою і є можливим лише за умови наявності підстав для такого перегляду, встановлених ГПК України та за умови дотримання порядку і строку подання заяви про перегляд рішення за нововиявленими обставинами, встановлених ГПК України.

21. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 320 ГПК України підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

22. Таким чином, нововиявлені обставини за своєю правовою природою є матеріально-правовими фактами, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство.

23. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є одночасна наявність таких трьох умов: по-перше, їх існування на час розгляду справи, по-друге, те, що ці обставини не були та не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи, по-третє, істотність цих обставин для розгляду справи (тобто, коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте). За відсутності принаймні однієї з цих ознак обставини не можуть вважатися нововиявленими та, відповідно, бути підставою для перегляду прийнятого у справі судового рішення.

24. Нововиявлені обставини відрізняються від нових обставин, що змінилися, та нових доказів за часовими ознаками, предметом доказування та істотністю впливу на судове рішення.

25. Нова обставина, що з`явилася або змінилася після розгляду справи, не є підставою для перегляду справ.

26. Звертаючись до категорії "істотності" Суд зазначає, що питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби зазначена обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим. (Правові висновки викладено у пункті 3.2 постанови від 17.09.2019 у справі № 910/17258/17 та в постанові від 21.10.2020 у справі № 726/938/18).

27. Отже, господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, якщо ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається. При цьому, результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, та встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору.

28. Водночас, вирішення питання, чи правильно судом надано оцінку певним доказам, належить до компетенції судів вищих інстанцій, та не може бути вирішено в межах розгляду заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами. (Правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 19.03.2019 у справі № 910/17944/15).

29. Отже, процедура скасування остаточного судового рішення у зв`язку із нововиявленими обставинами передбачає існування доказу або факту, який має значення для з`ясування обставин справи, раніше не був відомий, однак він міг би призвести до іншого результату.

30. Поряд з наведеними вище нормами, що регулюють умови та порядок перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, суд, здійснюючи провадження у справі про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами, має враховувати також загальні правила здійснення провадження у господарській справі - вимоги до судового рішення, визначені ГПК України.

31. Так, одним із принципів господарського судочинства є принцип змагальності сторін, закріплений у статті 13 ГПК України, який передбачає у частині другій вказаної статті обов`язок кожної сторони довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, а суд сприяє учасникам процесу в реалізації ними прав, запобігає зловживанню правами та вживає заходи для виконання ними їхніх обов`язків( пункти 4, 5 частини п`ятої статті 13 ГПК України).

32. Суд розглядає справи не інакше як на підставі доказів, поданих учасниками справи (частина перша статті 14 ГПК України).

33. Відповідно до частини першої статті 73, частини першої статті 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

34. Згідно з частинами першою, другою статті 210 ГПК України суд під час розгляду справи повинен безпосередньо дослідити докази у справі: ознайомитися з письмовими та електронними доказами, висновками експертів, поясненнями учасників справи, викладеними в заявах по суті справи, показаннями свідків, оглянути речові докази. Докази, що не були предметом дослідження в судовому засіданні, не можуть бути покладені судом в основу ухваленого судового рішення.

35. Відповідно до частин першої і п`ятої статті 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

36. У частині четвертій статті 238 ГПК України передбачені такі вимоги до мотивувальної частини судового рішення. В мотивувальній частині рішення зазначаються: 1) перелік обставин, які є предметом доказування у справі; 2) перелік доказів, якими сторони підтверджують або спростовують наявність кожної обставини, яка є предметом доказування у справі; 3) висновок суду про те, яка обставина, що є предметом доказування у справі, визнається судом встановленою або спростованою з огляду на більшу вірогідність відповідних доказів; 4) мотиви визнання доказів більш вірогідними щодо кожної обставини, яка є предметом доказування у справі; 5) мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову, крім випадку, якщо аргумент очевидно не відноситься до предмета спору, є явно необґрунтованим або неприйнятним з огляду на законодавство чи усталену судову практику; 6) чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду, та мотиви такого висновку; 7) норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування; 8) норми права, на які посилалися сторони, які суд не застосував, та мотиви їх незастосування.

37. Предметом доказування у справі є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (частина друга статті 76 ГПК України).

38. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який вимагає щоб остаточне рішення суду не ставилось під сумнів. Цей принцип передбачає також повагу до судових рішень. Згідно з ним жодна сторона не може вимагати перегляду остаточного й обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду справи та постановлення у ній нового рішення. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (рішення ЄСПЛ від 09.06.2011 у справі "Желтяков проти України").

39. Як на нововиявлену обставину у цій справі, Акціонерне товариство "Банк Кредит Дніпро" посилається на той факт, що Компанія "Ментікто Холдінгс Лімітед" 01.05.2018 була виключена з Реєстру Компаній Британських Віргінських островів, а її статус був припиненим, що підтверджується отриманою заявником у 2021 році копією витягу від 28.05.2021 з Реєстру Компаній Британських Віргінських островів, що вказує на відсутність у Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" права на звернення із заявою про визнання кредиторських вимог до Боржника, що були розглянуті та визнані судом ухвалою господарського суду від 21.07.2020.

40. В контексті аргументів касаційної скарги, колегія суддів звертається до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 30.08.2022 у справі № 904/5417/18 за аналогічного предмета спору, підстав позову, нормативно-правового регулювання спірних правовідносин та зазначає наступне.

41. Відповідно до частини першої статті 44 ГПК України усі фізичні і юридичні особи здатні мати процесуальні права та обовязки сторони, третьої особи, заявника, боржника (процесуальна правоздатність).

42. Частиною другою цієї статті ГПК України передбачено, що фізичні особи, які досягли повноліття, а також юридичні особи здатні особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді (процесуальна дієздатність).

43. Тобто здатність мати процесуальні права та обов`язки визначена процесуальним законом (частина перша статті 44 ГПК України) як процесуальна правоздатність, а здатність особисто набувати та здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді - як процесуальна дієздатність (частина друга статті 44 ГПК України).

44. Частиною 2 статті 4 ГПК України передбачено, що юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

45. Отже, особа, яка за правилами статті 4 ГПК України належить до учасників господарського процесу, в силу закону наділяється процесуальною правоздатністю (що є потенційною, безумовною та встановленою Законом можливістю мати процесуальні права та обов`язки відповідного учасника, які визначені процесуальним законом).

46. Тоді як процесуальна дієздатність (тобто можливість суб`єкта безпосередньо реалізувати передбачені ГПК України як загальні - стаття 42 ГПК України, так і визначені окремими нормами ГПК України спеціальні процесуальні права та виконати обов`язки у конкретних процесуальних правовідносинах) обумовлена відповідними конкретно-визначеними законом факторами у відповідних процесуальних правовідносинах, зокрема:

- доведення особою (суб`єктом звернення) належності його до відповідної категорії учасників із відповідним процесуальним статусом (сторона, учасник, особа яка не брала участь у справі, якщо суд вирішив питання про її права, інтереси та (або) обов`язки тощо);

- обґрунтованістю підстав для звернення саме цієї особи;

- стадією судового розгляду справи, що допускає відповідне звернення тощо.

47. Відсутність (недоведеність) цих факторів має наслідком відсутність у особи заявника процесуальної дієздатності у відповідних процесуальних правовідносинах.

48. Звідти, наявність та можливість особою реалізувати право на звернення із заявою (позовом, скаргою) до господарського суду (процесуальна право- та дієздатність) має першочергове (первинне) значення для можливості подальшого переходу суду до розгляду справи - порушеного у заяві (позові, скарзі) питання по суті, оскільки відсутність цього права виключає розгляд судом по суті порушених в заяві (скарзі, позові) питань.

49. А тому порушене заявником в заяві питання процесуальної дієздатності Кредитора при зверненні із заявою із кредиторськими вимогами до Боржника має істотне значення для та розгляду відповідної заяви - кредиторських вимог до Боржника у розумінні положень пункту 1 частини другої статті 320 ГПК України.

50. Належність особи до категорії учасників господарського процесу, що мають право звертатись до господарського суду у господарській справі (із заявою, скаргою, позовом) насамперед визначається з урахуванням тих загальних критеріїв, які визначають право звернення до господарського суду згідно з частиною другою статті 4 ГПК України, тобто з урахуванням переліку осіб, яким належить право звернення до господарського суду, якими є юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування.

51. Належність особи до будь-якої із наведених категорій осіб та виникнення у неї відповідного статусу визначається, в свою чергу, спеціальним законодавством.

52. Зокрема, що стосується юридичних осіб, то в Україні таким спеціальним нормативним актом є Закон України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", оскільки відповідно до статті 80 Цивільного кодексу України юридичною особою (що наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді) є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.

53. Водночас, відповідно до положень частин першої та другої статті 25 "Про міжнародне приватне право" (який встановлює порядок урегулювання приватноправових відносин, які хоча б через один із своїх елементів пов`язані з одним або кількома правопорядками, іншими, ніж український правопорядок) особистим законом юридичної особи вважається право держави місцезнаходження юридичної особи; для цілей цього Закону місцезнаходженням юридичної особи є держава, у якій юридична особа зареєстрована або іншим чином створена згідно з правом цієї держави.

54. При цьому іноземні особи, зокрема юридичні особи, створені та зареєстровані за законодавством іншої країни, мають такі самі процесуальні права та обов`язки, що і громадяни України та юридичні особи, створені за законодавством України, крім винятків, встановлених законом або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України (стаття 365 ГПК України).

55. Згідно з пунктом 1 частиною першою статті 170 ГПК України будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає заяву, клопотання або заперечення, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), вказівку на статус фізичної особи - підприємця (для такої фізичної особи), ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України.

56. Аналогічні положення містить частина третя статті 23 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" та частина третя статті 45 Кодексу України з питань банкрутства, якими, як за чинним законом з питань банкрутство та законом, що втратив чинність, визначені вимоги для заяви кредитора, що звертається із заявою із вимогами до боржника у справі про банкрутство.

57. При цьому частиною першою статті 170 ГПК України визначено, що вимога вказати в заяві по суті справи, скарзі, заяві, клопотанні або запереченні ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України стосується лише юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України. Іноземна юридична особа подає документ, що є доказом її правосуб`єктності за відповідним іноземним законом (сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру тощо).

58. Отже, дослідження, оцінка та встановлення процесуальної право- та дієздатності такої особи як учасника господарського процесу є обов`язком господарського суду та здійснюється з урахуванням правил (закону) тієї держави, за правилами (законодавством) якої ця особа була створена та зареєстрована.

59. З огляду на викладене, Суд погоджується з аргументами скаржника, викладеними у пункті 14.4. постанови.

60. Разом з тим, як вбачається зі змісту ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 у даній справі, суд першої інстанції при розгляді заяви Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед", Британські Віргінські острови з грошовими вимогами до боржника не встановлював наявність у матеріалах справи доказів на підтвердження факту створення та реєстрації юридичної особи Кредитора (докази його правосуб`єктності за відповідним іноземним законом: сертифікат реєстрації, витяг з торгового реєстру, тощо). Отже, суд першої інстанції допустив до розгляду заяву Кредитора за відсутності його правовстановлюючих документів - тобто без дослідження та оцінки процесуальної правоздатності та дієздатності Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед".

61. Акціонерним товариством "Банк Кредит Дніпро", звертаючись із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у цій справі, також зазначено, що суд першої інстанції, ухвалюючи рішення від 21.07.2020, зосередився лише на встановленні фактів, що підтверджують вимоги Кредитора до Боржника. У зв`язку з цим жодний учасник у справі про банкрутство, у тому числі і АТ "Банк Кредит Дніпро" (з моменту набуття ним статусу кредитора у цій справі - згідно з ухвалою від 20.02.2020), не міг поставити під сумнів та/або заперечити процесуальну правоздатність та/або дієздатність Кредитора та, відповідно, порушити питання щодо його права на подання відповідної заяви у цій справі, оскільки суд не надав оцінку правовому статусу Кредитора.

62. З тих самих причин, у заявника були відсутні підстави для пошуку відповідних доказів, зокрема, щоб оскаржити відповідну ухвалу суду першої інстанції із запереченням/спростуванням відповідних обставин в апеляційному порядку, адже заявник не мав підстав та можливості здогадуватися про їх існування допоки для цього не виникли відповідні підстави в іншій справі - № 904/4262/17 (пункт 13.4 цієї постанови).

63. У цьому висновку Суд звертається до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, сформульованої в постанові від 03.08.2022 у справі № 910/11027/18 (провадження № 12-7звг22).

64. Водночас, за змістом частини другої статті 76 ГПК України предметом доказування є не тільки обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення, а також інші обставини, що мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

65. При цьому всебічність та повнота, передбачають, зокрема, з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, ухвалення законного й обґрунтованого рішення.

66. З`ясування відповідних обставин має здійснюватися із застосуванням критеріїв оцінки доказів, передбачених статтею 86 ГПК України, щодо відсутності у будь-якого доказу заздалегідь встановленої сили та оцінки кожного доказу окремо, а також вірогідності і взаємного зв`язку доказів у їх сукупності.

67. Частина друга статті 86 ГПК України визначає, що суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

68. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (частина третя статті 86 ГПК України).

69. Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово згадував про категорію стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 0.10.2018 у справі № 910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

70. Звертаючись до судової практики ЄСПЛ, Суд зазначає, що у процедурі скасування остаточного судового рішення у зв`язку з нововиявленими обставинами передбачається, що існує доказ, який раніше не міг бути доступний, однак він міг би призвести до іншого результату судового розгляду. Особа, яка звертається із заявою про скасування рішення, повинна довести, що в неї не було можливості представити цей доказ на остаточному судовому слуханні, а також те, що цей доказ є вирішальним (пункти 27-34 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Праведная проти Росії" від 18.11.2004).

71. У той же час, як вбачається зі змісту рішення суду першої інстанції від 21.07.2020, воно було ухвалено без дослідження тих доказів, що визначають один із предметів доказування у цій справі - щодо права Кредитора на звернення до господарського суду, а відтак впливають на висновки, які мали б бути сформульовані у рішенні суду.

72. Отже, суди попередніх інстанцій в оскаржуваних судових рішеннях дійшли помилкового висновку щодо відсутності підстав для скасування судового рішення від 21.07.2020 за нововиявленими обставинами, оскільки порушені Заявником питання щодо процесуальної дієздатності Кредитора та отримані Заявником докази підлягають оцінці за загальним правилом, що не було зроблено судами при ухваленні оскаржуваних рішень, та які можуть бути підставою для цілком інших висновків стосовно заявлених кредиторських вимог до Боржника та щодо можливості подання Кредитором заяви із вимогами до Боржника та її розгляду.

73. Так, пунктом 1 частини п`ятої статті 174 цього Кодексу передбачено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо заяву подано особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписано або підписано особою, яка не має права її підписувати, або особою, посадове становище якої не вказано.

74. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позов подано особою, яка не має процесуальної дієздатності.

75. У наведеному висновку Суд враховує, що у рішеннях ЄСПЛ від 26.10.1984 у справі "Де Куббер проти Бельгії" та від 28.10.1998 у справі "Кастілло Альгар проти Іспанії" наголошується на тому, що правосуддя має не тільки чинитися, також має бути видно, що воно чиниться. На кону стоїть довіра, яку в демократичному суспільстві суди повинні вселяти у громадськість. Якщо помилка національного суду щодо питань права або факту є настільки очевидною, що її можна кваліфікувати як "явну помилку" (тобто помилку, якої б не міг припуститися розумний суд) вона може порушити справедливість провадження (рішення ЄСПЛ від 15.11.2007 у справі "Хамідов проти Росії").

76. Оскільки мотивувальна частина рішення суду першої інстанції від 21.07.2020 не містить посилання на дослідження правовстановлюючих документів Кредитора як іноземної юридичної особи в контексті його права бути учасником господарського процесу у межах провадження у справі про банкрутство (у розумінні, зокрема, положень частини другої статті 4 ГПК України) та реалізувати відповідні права (стаття 44 ГПК України) - подати заяву про визнання кредиторських вимог до Боржника (стаття 23 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" - чинного на час звернення Кредитора із грошовими вимогами до Боржника), то суди першої та апеляційної інстанції мали дослідити докази в цій частині.

77. Отже, враховуючи обставини, за яких заявник порушив питання дієздатності Кредитора та отримав щодо цього відповідну інформацію та докази, факт виявлення Акціонерним товариством "Банк Кредит Дніпро" (після визнання його кредитором, згідно ухвали від 20.02.2020, тобто з набуттям заявником, відповідно, процесуальних прав у цій справі) відповідних обставин щодо Кредитора у зв`язку із розглядом іншого спору в іншій справі, в якій заявника було залучено до участі, - № 904/4262/17 (пункт 14.4), також вказує на об`єктивну неможливість заявника довідатись про обставини, на які він посилається як на нововиявлені згідно з відомостями з Реєстру Компаній Британських Віргінських островів - а саме щодо виключення юридичної особи Кредитора з цього реєстру з 01.05.2018 та щодо припинення його статусу, що відповідає вимогам в пункті 1 частини другої статті 320 ГПК України.

78. З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, що наведені заявником у спірних правовідносинах обставини виключення Кредитора, як юридичної особи, зареєстрованої за правилами Британських Віргінських островів (Закону про комерційні компанії 2004 року), з Реєстру Компаній Британських Віргінських островів 01.05.2018, та порушене заявником у зв`язку із цим питання припинення його як юридичної особи у розумінні процесуальної дієздатності у господарському процесі (стаття 44, пункт 1 частини першої статті 226 ГПК України) належить до нововиявлених обставин, що є підставою для перегляду та скасування за нововиявленими обставинами судового рішення від 21.07.2020 про визнання вимог Кредитора до Боржника у цій справі з огляду на передчасність висновків за результатами розгляду по суті відповідної заяви Кредитора у цій справі. А відтак, протилежний висновок судів першої і апеляційної інстанції в оскаржуваних рішеннях є помилковим.

79. Виходячи з наведеного та враховуючи межі розгляду справи судом касаційної інстанції, зокрема в частині встановлення нових обставин, дослідження та оцінки доказів у справі (частина друга статті 300 ГПК України), Суд дійшов висновку, що після скасування рішень судів першої і апеляційної інстанцій та до завершення дослідження та оцінки доказів та встановлення фактичних обставин у цій справі щодо процесуальної дієздатності Кредитора, висловлення касаційним судом правової позиції з порушеного заявником питання щодо відсутності у Кредитора процесуальної дієздатності та, відповідно, відсутності у нього права подавати заяви у цій справі (про визнання грошових вимог до Боржника тощо), а у суду - підстав для розгляду та задоволення вимог Кредитора до Боржника у цій справі, є передчасним.

80. У цьому висновку Суд звертається до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, сформульованої в постанові від 03.08.2022 у справі № 910/11027/18 (провадження № 12-7звг22) в частині повноважень касаційного суду за результатами скасування судового рішення за нововиявленими обставинами.

81. При цьому, посилаючись на наведені висновки Великої Палати Верховного Суду при розгляді касаційної скарги заявника, Суд керується положеннями частини четвертої статті 300 ГПК України, відповідно до якої зокрема Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги.

82. Суд касаційної інстанції також погоджується із аргументами скаржника (пункт 14.6. постанови) щодо помилкових висновків апеляційного суду щодо відсутності у Заявника права на звернення із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами у розумінні статті 321 ГПК України (через відсутність статусу учасника провадження у цій справі про банкрутство), оскільки визнання судом Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" кредитором Боржника ухвалою від 20.02.2020 наділяє заявника статусом учасника провадження у цій справі про банкрутство Боржника та відповідним обсягом процесуальних прав та обов`язків (повною процесуальною дієздатністю: здатністю особисто здійснювати процесуальні права та виконувати свої обов`язки в суді, стаття 44 ГПК України), зокрема і правом на звернення із заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами за правилами статті 321 ГПК України.

83. У цьому висновку Суд звертається до правової позиції, сформульованої в постанові Верховного Суду від 16.07.2020 у справі № 910/4475/19, пункти 56.14-56.17.

84. З огляду на викладене зазначена заявником обставина містить в сукупності всі ознаки нововиявленої, а протилежні висновки судів зроблені з неправильним застосуванням норм матеріального та процесуального права.

85. Враховуючи викладене, визначені статтею 300 ГПК України межі розгляду справи судом касаційної інстанції, та з урахуванням положень пункту 2 частини першої статті 308 та пункту 1 частини третьої статті 310 ГПК України, колегія суддів дійшла висновку, що касаційна скарга Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" підлягає задоволенню частково, а оскаржувані постанова Центрального апеляційного господарського суду від 19.05.2022 та ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2021 у справі № 904/4262/17 - скасуванню; заява (вх. №1693/21 від 25.06.2021) Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" про перегляд ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 за нововиявленими обставинами в частині визнання грошових вимог Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" - також частковому задоволенню, а ухвала Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 у справі № 904/4262/17 - скасуванню за нововиявленими обставинами в частині рішення про визнання грошових вимог Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед", з направленням справи в скасованій частині до суду першої інстанції на новий розгляд.

86. Оскільки суд касаційної інстанції дійшов висновку про направлення справи на новий розгляд, Суд не здійснює розподіл судових витрат у справі згідно статті 129 ГПК України.

Керуючись статтями 240, 300, 301, 308, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду, -

П О С Т А Н О В И В :

1. Касаційну Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" від 10.06.2022 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.05.2022 та на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2021 у справі № 904/4262/17 задовольнити частково.

2. Постанову Центрального апеляційного господарського суду від 19.05.2022 та ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 05.08.2021 у справі № 904/4262/17 (за заявою вх. №1693/21 від 25.06.2021) Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 щодо визнання грошових вимог Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" у справі № 904/4262/17 скасувати.

3. Заяву (вх. №1693/21 від 25.06.2021) Акціонерного товариства "Банк Кредит Дніпро" про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 щодо визнання грошових вимог Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" у справі № 904/4262/17 задовольнити частково.

4. Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 21.07.2020 у справі № 904/4262/17 щодо визнання грошових вимог Компанії "Ментікто Холдінгс Лімітед" скасувати за нововиявленими обставинами, а справу № 904/4262/17 в скасованій частині направити на новий розгляд до Господарського суду Дніпропетровської області.

5. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий В. В. Білоус

Судді В. І. Картере

В. Я. Погребняк