ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.09.2022м. ХарківСправа № 922/4617/21

Господарський суд Харківської області у складі:
судді Жельне С.Ч.
при секретарі судового засідання Федоровій Т.О.

розглянувши в порядку загального позовного провадження справу

за позовом Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС", м.Київ
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Управляюча компанія "Служба житлово-експлуатаційних послуг",м.Харків
про стягнення коштів 20 000,00 грн.
за участю представників:
позивача: не з`явився;

відповідача: не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Приватне акціонерне товариство "Страхова компанія "АРКС" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Управляюча компанія "Служба Житлово-експлуатаційних послуг", в якій просить суд стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Управляюча компанія "Служба Житлово-експлуатаційних послуг" на свою користь завдані збитки у розмірі 20 000,00 грн та сплачений судовий збір 2 270,00 грн.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на те, що 05.06.2020 застраховану за Договором добровільного страхування майна №DNHENBR-203D13Z від 13.04.2020 квартиру було затоплено через аварійний стан труб внутрішньої мережі будику.На підставі заяви та наданих Страхувальником документів було складено страховий акт №ARX2579648 від 25.06.2020 та позивачем було виплачено страхове відшкодування відповідно до умов договору добровільного страхування, у зв`язку з чим до нього перейшло право зворотної вимоги до винної особи (відповідача у справі) у сумі виплаченого страхового відшкодування.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 29.11.2021 позовну заяву залишено без руху, зобов`язано позивача у десятиденний строк з дня вручення даної ухвали надати суду в оригіналі докази сплати судового збору у розмірі 2270,00 грн.

09.12.2021 позивачем разом заявою про усунення недоліків позовної заяви (вх.№29134) усунено недоліки, які були підставою для винесення ухвали від 29.11.2021.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 13.12.2021 призначено справу до розгляду в порядку загального позовного провадження. Призначено підготовче засідання на 12.01.2022 о 12:50.

З метою надання сторонам можливості у повній мірі реалізувати власні процесуальні права, з метою виконання завдань підготовчого провадження, підготовче засідання по справі неодноразово відкладалося.

Протокольною ухвалою від 09.02.2022 на підставі п.3 ч.2 ст.185 ГПК України закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX, введено в Україні воєнний стан з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, тобто до 26 березня 2022 року. Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України № 2119-ІХ від 15.03.2022, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, строк дії воєнного стану в Україні продовжено ще на 30 діб. Законом України № 2212-ІХ від 21.04.2022 затверджено Указ Президента України від 18 квітнія 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", відповідно до якого продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Згідно з опублікованими Радою суддів України 02.03.2022 Рекомендаціями щодо роботи судів в умовах воєнного стану року, судам України рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через залучення до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя.

Однак Господарський суд Харківської області продовжує здійснювати правосуддя та працює в тому числі й в дистанційному режимі.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 20.06.2022 розгляд справи по суті призначено на 21.07.2022 о 12:30.

Протокольною ухвалою від 21.07.2022 розгляд справи по суті відкладено на 05.09.2022 о 10:30, про що сторони були повідомлені в порядку ст.120-121 ГПК України ухвалою суду від 22.07.2022.

Позивач правом на участь представника у судовому засіданні 05.09.2022 не скористався, у позовній заяві просить розгляд справи здійснювати без його участі.

Відповідач свого повноважного представника не направив, правом на подання відзиву до суду не скористався.

Ухвали суду були направлені на адресу відповідача зазначену у позові, яка збігається із адресою, зазначеною у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Однак, ухвали були повернуті до суду з довідкою поштового відділення із зазначенням причин невручення ухвали: "за закінченням терміну зберігання".

Відповідно до п. 5 ч. 6ст. 242 ГПК України, днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Відповідно до ч. 7ст. 120 Господарського процесуального кодексу Україниу разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

У разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто, повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії. Сам лише факт неотримання кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною невиконання ухвали суду, оскільки зумовлений не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу (постанова Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі № 904/9904/17).

За таких підстав, враховуючи те, що ухвали суду були направлені відповідачу на адресу зазначену в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, судом встановлено, що відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи, проте не виявив бажання повідомити суду своюправову позицію щодо суті спору. При цьому, неотримання адресатом кореспонденції від судового органу є суб`єктивною поведінкою здійснення стороною своїх процесуальних прав, що не може вважатися поважною причиною, яка перешкоджала відповідачу подати відзив на позовну заяву у встановлений судом строк.

Так, частиною 3статті 2 ГПК Українивстановлено, що одним із основних засад (принципів) господарського судочинства є розумність строків розгляду справи судом.

Статтею 114 ГПК Українипередбачено, що суд має встановлювати розумні строки для вчинення процесуальних дій. Строк є розумним, якщо він передбачає час, достатній, з урахуванням обставин справи, для вчинення процесуальної дії, та відповідає завданню господарського судочинства.

Враховуючи достатність часу, наданого учасникам справи для подання доказів, приймаючи до уваги принципи змагальності та диспозитивної господарського процесу, закріплені устатті 129 Конституції Українита статтях13,14,74 Господарського процесуального кодексу України, суд вважає, що господарським судом, в межах наданих йому повноважень, створені належні умови учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбаченихГосподарським процесуальним кодексом України, висловлення своєї правової позиції у спорі та надання відповідних доказів. Судом встановлено, що відповідач належним чином повідомлений про розгляд справи, проте не виявив бажання надати відзив на позовну заяву у строк встановлений судом та не повідомив суд про наявність обставин, які перешкоджають наданню такого відзиву, а відтак суд вирішує справу в порядку ч. 9 ст. 165 ГП України за наявними в ній матеріалами.

З`ясувавши всі фактичні обставини, якими обґрунтовувалися позовні вимоги, всебічно та повно дослідивши докази, які містяться в матеріалах справи, господарський суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.

13.04.2020 року між Приватним акціонерним товариством "Страхова компанія "АРКС" (надалі-страховик, позивач) та ОСОБА_1 (надалі-страхувальник) було укладено договір добровільного страхування майна №DNHENBR-203D13Z предметом якого є майнові інтереси Страхувальника, пов`язані з володінням, користуванням та розпорядженням майном, вказаним у Договорі, а саме - квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Пунктом 4.2 Договору встановлений обов`язок страховика у разі настання страхового випадку дійснити страхове відшкодування страхувальнику.

05.06.2020 під час огляду застрахованого майна - квартири за адресою: АДРЕСА_2 було встановлено, що сталося залиття холодною водою вказаної квартири через аварійну ситуацію на технічному поверсі у системі опалення житлового будинку, внасідок чого у вітальні квартири АДРЕСА_3 було залито холодною водою 18 кв.м ламінованої підлоги; на підвісній стелі місцями пошкоджений невологостійкий гіпсокартон та не працюють 12 світильників і люстра; частково пошкоджені стінові шпалери.

За наслідком вищевказаного огляду у присутності власника квартири 147 Юріна Дениса Геннадійовича , яка належить останньому на підставі Свідоцтва на право власності на нерухоме майно від 22.04.2008 та повноважних представників відповідача був складений та підписаний відповідний АКТ від 05.06.2020.

Так, страхувальник 05.06.2020 року звернувся до страховика - Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС" із заявою про страхове відшкодування, копія якої наявна в матеріалах справи.

У зв`язку зі зверненням страхувальника до позивача із заявою про страхове відшкодування від 05.06.2020 року, останнім згідно умов Договором добровільного страхування майна №DNHENBR-203D13Z від 13.04.2020 було визнано вищезазначені обставини страховим випадком та прийнято рішення про виплату страхового відшкодування у сумі 20 000,00 грн., про що складено відповідний страховий акт №ARX2579648 від 25.06.2020 з розрахунком до нього.

У відповідності до вказаного страхового акту сума страхового відшкодування в розмірі 20 000,00 грн. була виплачена Страхувальнику, що підтверджується наявною в матеріалах справи копією платіжного доручення від 26.06.2020 року № 681653.

22.02.2021 позивач звертався до відповідача з претензією про відшкодування шкоди у розмірі виплаченої страхової суми, проте вказана претензія була залишена відповідачем без відповіді, виплачена страхова сума на час подання позову до суду так і не була сплачена позивачу, що і стало підставою для звернення до суду з позовом про стягнення збитків у розмірі 20 000,00 грн.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог, суд виходить з наступного.

Відповідно до пункту 3 частини 1 статті 988 Цивільного кодексу України страховик зобов`язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений договором.

За змістом пункту 3 частини 1 статті 20 Закону України "Про страхування" до обов`язків страховика, зокрема, належить при настанні страхового випадку у передбачений договором строк виплата страхового відшкодування, яке частиною 16 статті 9 даного Закону визначено як страхова виплата, яка здійснюється страховиком у межах страхової суми за договорами майнового страхування і страхування відповідальності при настанні страхового випадку.

При цьому, розмір страхової суми та (або) розміри страхових виплат визначаються за домовленістю між страховиком та страхувальником під час укладання договору страхування або внесення змін до договору страхування, або у випадках, передбачених чинним законодавством. Страхове відшкодування не може перевищувати розміру прямого збитку, якого зазнав страхувальник.

Згідно частиною 1 статті 25 Закону України "Про страхування" виплата страхового відшкодування проводиться страховиком згідно з договором страхування на підставі заяви страхувальника (його правонаступника або третіх осіб, визначених умовами страхування) і страхового акту (аварійного сертифіката), який складається страховиком або уповноваженою ним особою (аварійним комісаром) у формі, що визначається страховиком.

Аналогічні приписи містяться в частинах 1, 2 статті 990 Цивільного кодексу України, згідно яких страховик здійснює страхову виплату відповідно до умов договору на підставі заяви страхувальника (його правонаступника) або іншої особи, визначеної договором, і страхового акта (аварійного сертифіката); страховий акт (аварійний сертифікат) складається страховиком або уповноваженою ним особою у формі, що встановлюється страховиком.

Матеріалами справи підтверджується здійснення позивачем за платіжним дорученням № 681653 від 26.06.2020 року виплати 20 000,00 грн. страхувальнику на підставі заяви та складеного страхового акту №ARX2579648 від 25.06.2020.

Згідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодується в повному обсязі особою, яка її завдала.

За змістом ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» (чинного на час виникнення спірних правовідносин) балансоутримувач будинку, споруди, житлового комплексу або комплексу будинків і споруд - власник або юридична особа, яка за договором з власником утримує на балансі відповідне майно, а також веде бухгалтерську, статистичну та іншу передбачену законодавством звітність, здійснює розрахунки коштів, необхідних для своєчасного проведення капітального і поточного ремонтів та утримання, а також забезпечує управління цим майном і несе відповідальність за його експлуатацію згідно з законом.

Пунктом 4 ст.8 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що Управитель багатоквартирного будинку зобов`язаний забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг.

Згідно з пунктом 3 ч.1 ст.20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», споживач має право на відшкодування збитків, завданих його майну та/або приміщенню, шкоди, заподіяної його життю чи здоров`ю внаслідок неналежного надання або ненадання житлово-комунальних послуг.

Факт залиття належної страхувальнику квартири зафіксовано в акті огляу квартири 147 від 05.06.2020 року. При цьому відповідач не надав доказів, які б спростовували наявність його вини у залитті квартири , яка є предметом страхування за договором добровільного страхування майна №DNHENBR-203D13Z від 13.04.2020.

Заперечень щодо факту та розміру здійсненої позивачем виплати страхового відшкодування за Договором добровільного страхування майна №DNHENBR-203D13Z від 13.04.2020, а також перебування отриманих збитків у причинно-наслідковому зв`язку з залиттям квартири внаслідок недотриманням відповідачем покладеного на нього обов`язку з належного утримання внутрішніх водопровідних мереж, відповідачем суду не надано.

За змістом статей 512, 514 Цивільного кодексу України кредитор у зобов`язанні може бути замінений іншою особою внаслідок: передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги); правонаступництва; виконання обов`язку боржника поручителем або заставодавцем (майновим поручителем); виконання обов`язку боржника третьою особою. Кредитор у зобов`язанні може бути замінений також в інших випадках, установлених законом. До нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобов`язанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

Статтею 27 Закону України "Про страхування" та статтею 993 ЦК України передбачено, що до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Отже, виплативши страхове відшкодування відповідно до умов Договору страхування, позивач в силу приписів ст. 993 Цивільного кодексу України та ст. 27 Закону України "Про страхування" набув права вимоги до відповідальної за заподіяні збитки особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Управляюча компанія "Служба житлово-експлуатаційних послуг".

За приписами статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого майнового права та інтересу.

У відповідності до статті 124, п. п. 2, 3, 4 ч. 2 статті 129 Конституції України, статей 2, 7, 13 Господарського процесуального кодексу України основними засадами судочинства, зокрема, є рівність всіх учасників судового процесу перед законом та судом, змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Суд наголошує, що відповідно до статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Таким чином обов`язок доказування, а отже і подання доказів відповідно до ст. 74 ГПК України, покладено саме на сторони та інших учасників судового процесу, а тому суд лише створює сторонам та іншим особам, які беруть участь у справі, необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.

З огляду на вищевикладене, виходячи з того, що позов доведений позивачем, обґрунтований матеріалами справи та відповідачем не спростований, суд доходить висновку, що вимоги позивача підлягають задоволенню.

Відповідно до частини 1 статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються судом на відповідача.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. 73-80, 86, 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Управляюча компанія "Служба житлово-експлуатаційних послуг" (61001, м. Харків, вул. Богдана Хмельницького, буд. 12, ) на користь Приватного акціонерного товариства "Страхова компанія "АРКС" (04070, м. Київ, вул. Іллінська, 8, ) 20 000 грн. 00 коп. завданих збитків та 2270 грн. 00 коп. судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене до Східного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складання повного тексту рішення.

Рішення буде розміщено за адресою в мережі Інтернет: www.court.gov.ua.

Повне рішення складено "15" вересня 2022 р.

Суддя С.Ч. Жельне