ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

"20" вересня 2022 р.м. ХарківСправа № 922/1334/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Жигалкіна І.П.

розглянув матеріали

позовної заяви Фізичної особи - підприємця Чепіжко Оксани Вікторівни, с. Лебедівка Київської області
до Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини", м. Харків
про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

18 серпня 2022 року до Господарського суду Харківської області звернувся Позивач - Фізична особа - підприємець Чепіжко Оксана Вікторівна з позовною заявою про стягнення з Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" (надалі - Відповідач) суму боргу за Договором відступлення права вимог на стягнення заборгованості за Кредитним договором № 28/15/КЛ-КБ від 26.06.2015р. у розмірі 1749710,40 доларів США та 4137725,97 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, судом було постановлено ухвалу від 23.08.2022 про залишення позовної заяви Фізичної особи - підприємця Чепіжко Оксани Вікторівни без руху.

Суд надав позивачу строк 10 днів з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків, шляхом надання до суду доказів сплати судового збору у встановленому законом порядку.

Також, Позивачу було роз`яснено, що у разі усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу, а у разі не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Так, до Господарського суду Харківської області від Позивача надійшла заява (вх. № 9841 від 15.09.2022) про усунення недоліків

Позивач зазначає, що на виконання вказаної ухвали Господарського суду Харківської області від 23.08.2022 у справі №922/1334/22, ним здійснено сплату судового збору у розмірі 12405,00 грн та надано обґрунтування зменшеної сплати судового збору, а ніж заявленої в ухвалі суду разом з доказами, які підтверджують неможливість сплати усієї суми судового збору, а саме: роздруківка відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища, рішення Київського районного суду м. Донецька від 16.04.2014 у справі №257/3520/14-ц, витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України та довідка про склад сім`ї.

Таке зменшення сплати судового збору Позивач обґрунтовує з посиланням на наступне.

За правилами ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, зокрема якщо розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік або за умови, якщо позивач є одинокою матір`ю, яка сама утримує та виховує малолітню дитину, суд може своєю ухвалою за її клопотанням зменшити розмір судового збору.

Необхідно зазначити, що розмір судового збору, який підлягає сплаті в загальному порядку за подання вказаної позовної заяви (868 350,00 грн.) перевищує 5 відсотків розміру річного доходу Позивача як фізичної особи за попередній 2021 рік, що підтверджується роздруківкою відомостей з Державного реєстру фізичних осіб - платників податків про суми виплачених доходів та утриманих податків, яка додається Позивачем разом з заявою про усунення недоліків.

Позивач просить суд звернути увагу, що за правилами ст. 165.1.31 Податкового кодексу України, сума поворотної фіндопомоги не включається до загального доходу фізичної особи.

Крім цього, Позивач зазначає, що є одинокою матір`ю, яка сама утримує та виховує малолітню дитину. З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 27.08.2022, на підставі рішення Київського районного суду м. Донецька від 07.06.2011 у справі №2-1056-11 шлюб між Позивачем та її колишнім чоловіком було розірвано. Станом на звернення з позовом Позивач розлучена та з 2011 році у шлюбі не перебуває, однією сім`єю з чоловіком не проживає, спільного господарства з ним не веде, дітей виховує самостійно.

Необхідно зазначити, що термін «одинока матір» на законодавчому рівні не наразі чітко визначено. Проте, відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами трудових спорів» від 06.11.1992 №9, одинокою матір`ю вважається жінка, яка не перебуває у шлюбі та у свідоцтві про народження дитини якої відсутній запис про батька дитини або запис про батька зроблено у встановленому порядку за вказівкою матері, що передбачено ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України

Вказані висновки кореспондуються з положеннями ст.ст. 18-1 та 18-2 Закону України «Про державну допомогу сім`ям з дітьми», зі змісту яких вбачається, що до одиноких матерів законодавець відносить жінок, які мають дітей та не перебувають у шлюбі, а також в підтверджуючих документах про народження яких можуть міститися відомості про підстави внесення відомостей про батька дитини до актового запису про народження дитини відповідно до абзацу першого частини першої статті 135 Сімейного кодексу України.

При цьому, згідно рішення Київського районного суду м. Донецька від 16.04.2014 у справі №257/3520/14-ц, вже після розірвання шлюбу Позивачем було усиновлено дитину 2013 року народження. Згідно резолютивної частини вказаного судового рішення, батька дитини було записано згідно ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України, про що також містяться відповідні відомості у витязі з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України, копія якого додається до цієї заяви.

На даний час, цю малолітню дитину (доньку), разом зі своїм старшим сином 2009 року народження, Позивач виховує та утримує самостійно, про що свідчить довідка про склад сім`ї від 29.08.2022. Тим самим, з урахуванням викладеного, доведено, що Позивач є одинокою матір`ю, а тому має право на звільнення чи зменшення судового збору відповідно до приписів ст. 8 Закону України «Про судовий збір».

Дослідивши матеріали справи та подану заяву про усунення недоліків з урахуванням зменшення суми сплати судового збору при зверненні до суду з позовом, суд враховує норми права та мотиви зазначає наступне.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 4 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - це збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Питання відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати врегульоване ст. 8 зазначеного Закону, норма якої є спеціальною.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

З аналізу ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію «суд, враховуючи майновий стан сторони, може…», тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених ст. 8 вказаного Закону, то вони диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у п. 1 та п. 2 ч. 1 ст. 8 вказаного Закону, можуть застосовуватися лише до позивачів - фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до позивачів, що мають певний соціальний статус - є військовослужбовцями, батьками, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; одинокими матерями (батьками), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; особами, які діють в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Щодо третьої умови, визначеної у п. 3 ч. 1 ст. 8, то законодавець, застосувавши слово «або», не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Слід зазначити, що встановлений ст. 8 Закону України «Про судовий збір» перелік умов, для звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення є вичерпним.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 ст. 8 вказаного Закону можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

З огляду на зазначене, Верховний Суд дійшов висновку, що приписи п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» поширюються на окремі категорії позивачів, які є фізичними особами та не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію.

Подібна за змістом правова позиція, викладена в ухвалах Верховного Суду від 05.03.2021 у справі № 910/9741/20, від 06.01.2021 у справі № 927/579/19, від 20.08.2020 у справі № 910/6421/19, від 18.05.2020 у справі 910/704/19, від 24.01.2020 у справі 915/923/15.

У даній справі позивачем є саме - Фізична особа - підприємець Чепіжко Оксана Вікторівна, яка є одинокою матір`ю та сама утримує, виховує малолітню дитину (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища від 27.08.2022, на підставі рішення Київського районного суду м. Донецька від 07.06.2011 у справі №2-1056-11 шлюб між Позивачем та її колишнім чоловіком було розірвано. Станом на звернення з позовом Позивач розлучена та з 2011 році у шлюбі не перебуває, однією сім`єю з чоловіком не проживає, спільного господарства з ним не веде, дітей виховує самостійно).

З огляду на зазначене, у господарський суд не має сумніві та відсутні підстави для відмови у задоволенні такої заяви про зменшення розміру судового збору.

Отже оскільки підстави, що зумовили залишення позовної заяви без руху усунуті, суд вважає за доцільне прийняти позов до розгляду.

Розглянувши позовну заяву з додатками, суд встановив, що вона відповідає процесуальним вимогам статей 162, 164, 172 ГПК України, а відтак суд на підставі статті 176 ГПК України приймає позов до розгляду і відкриває провадження у справі.

Крім того враховуючи, що подана на розгляд суду позовна заява відповідно до ст. 12 ГПК України не підпадає під ознаки малозначної справи, є підстави для її розгляду за правилами загального позовного провадження.

Суд вважає за доцільне зазначити, що Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 №133/2022 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, та від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Через постійні обстріли міста Харкова ворожими військами будівля, у якій розміщується Господарський суд Харківської області, зазнала пошкоджень, а приміщення суду зазнали часткових руйнувань. З моменту введення воєнного стану та початку ведення активних бойових дій на території Харківської області суд не може забезпечити безпеку учасників судових проваджень, апарату суду, суддів, а тому вимушений обмежити присутність осіб у приміщенні суду до нормалізації обстановки з безпекою у регіоні та усунення руйнувань, у зв`язку з чим, у господарському суді Харківської області встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи.

Проте, Господарський суд Харківської області продовжує здійснювати правосуддя та працює у дистанційному режимі.

Радою суддів України 02.03.2022 року опубліковано рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, з урахуванням яких керівництвом Господарського суду Харківської області тимчасово до усунення вищезазначених обставин встановлюється наступний порядок роботи.

Так, на час існування небезпеки для учасників провадження, пов`язаної з перебуванням останніх у приміщенні Господарського суду Харківської області, судові засідання за особистої участі учасників судового процесу не проводяться. Проведення судових засідань в режимі відеоконференцзв`язку можливе за умов наявності технічної можливості у всіх учасників судового процесу.

На підставі зазначеного, оскільки справа підлягає розгляду в порядку загального позовного провадження, з огляду на запровадження на території України воєнного стану, з метою недопущення випадків загрози життю, здоров`ю та безпеці учасників справи, суд вважає за необхідне повідомити учасників судового процесу про наступне.

На час існування небезпеки для учасників провадження, пов`язаної з перебуванням останніх у приміщенні Господарського суду Харківської області, учасники судових засідань та інші громадяни мають право надсилати документи, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття до приміщення суду:

- через особистий кабінет в системі «Електронний суд»;

- у разі неможливості надсилання через систему «Електронний суд» - електронною поштою на е-mail: (з обов`язковим підписанням всіх документів кваліфікованим електронним підписом);

- у разі неможливості надсилання документів в електронному вигляді - звичайною поштою на офіційну адресу суду.

Суди продовжують працювати, проте в умовах воєнного стану проведення судових засідань має особливості щодо явки до суду та необхідності забезпечення безпеки відвідувачів.

Суд просіть поєднати дотримання процесуальних норм з повагою до суду та до інших учасників справи, у зв`язку з чим:

- про намір участі в судовому засіданні в приміщенні Господарського суду Харківської області суду завчасно повідомити про це суд;

- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України та надати вичерпні письмові пояснення і докази.

Про свій вибір суд просить завчасно повідомити поштою або в електронному вигляді на електронну адресу суду із застосуванням електронного цифрового підпису, або з використанням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".

Питання про відкриття провадження по справі (викладення розгляду справи, видачі судового наказу, постановляння відповідної ухвалі тощо) вирішено судом у розумний строк з урахуванням Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Дослідивши матеріали позовної заяви заявлених відповідно до вимог ст. ст. 171, 249, 250 ГПК України, суд дійшов висновку про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до частини другої статті 176 ГПК України про прийняття позовної заяви до розгляду та відкриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.

Керуючись статтями 12, 120, 176, 232 - 233 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі.

2. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

3. Підготовче засідання призначити на "11" листопада 2022 р. о 11:00.

4. Встановити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, оформленого відповідно до ст. 165 ГПК України, - протягом п`ятнадцяти днів, з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд роз`яснює відповідачу, що відповідно до ч. 2 ст. 178 ГПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

5. Встановити позивачу строк на подання до суду відповіді на відзив, оформленої відповідно до ст. 166 ГПК України, - протягом п`яти днів з дня отримання відзиву.

6. Встановити відповідачу строк для подання заперечень на відповідь позивача на відзив, оформлених відповідно до ст. 167 ГПК України, - протягом п`яти днів з дня отримання відповіді на відзив.

7. Повідомити учасників справи, що заяви по суті справи, заяви з процесуальних питань, клопотання, пояснення, додаткові письмові докази, висновки експертів, можуть бути ними подані в електронному вигляді на електронну адресу суду, через особистий кабінет в системі «Електронний суд», поштою на офіційну адресу суду або дистанційними засобами зв`язку.

Суд звертає увагу сторін, що документи, отримані судом електронною поштою без електронного цифрового підпису або каналами факсимільного зв`язку, не належать до офіційних. Враховуючи зазначене, такі документи є неналежно оформленими, відтак не належить до офіційних і судом залишаються без розгляду.

8. Учасникам справи необхідно письмово повідомити суд про оптимальний для них спосіб отримання інформації щодо розгляду справи.

Суд звертає увагу учасників процесу, що для отримання процесуальних документів в електронному вигляді, доцільно зареєструватися в системі обміну електронними документами між судом та учасниками судового процесу (створити поштову скриньку електронного суду), розміщеній на офіційному веб-порталі судової влади України за адресою: mail.gov.ua та подати до суду заявку про отримання процесуальних документів в електронному вигляді по конкретній справі, яку необхідно роздрукувати на офіційному веб-порталі судової влади України.

Суд зазначає, що учасники справи (їх представники) мають право доступу до матеріалів даної справи в електронному вигляді в системі Електронний суд після реєстрації своїх офіційних електронних адрес в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі.

9. З урахуванням положень статті 3 Конституції України про те, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю - рекомендувати у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці представників учасників справи подавати до суду заяви про розгляд справи в їхній відсутності за наявними матеріалами в порядку ч.3 ст.196 ГПК України. А отже судове засідання може бути проведено у разі закінчення загрози життю, здоров`ю та безпеці всіх учасників судового процесу, у зв`язку з чим суд нагадує сторонам по справі, що потрібно надавати докази, висновки експертів, клопотання, заяви та пояснення до суду у найкоротші строки, що стосуються розгляду судових справ, без особистого прибуття в приміщення суду.

10. Інформацію щодо роботи суду та щодо розгляду конкретних судових справ можна отримати на сайті суду, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Ухвалу складено та підписано 20.09.2022.

Суддя І.П. Жигалкін

Примітка: У зв`язку з початком тестової експлуатації підсистеми «Електронний суд» з 01.01.2019, відповідно до Розділу XI «Положення про автоматизовану систему документообігу суду» приймання та реєстрація надісланих учасниками судових процесів електронних процесуальних документів повинна здійснюватися з Електронних кабінетів, які вони мають створити в «Електронному суді» за посиланням: https://cabinet.court.gov.ua. Після запровадження роботи Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи приймання через офіційну поштову скриньку суду процесуальних документів та документів, що стосуються розгляду справ здійснюватися не буде.