ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 вересня 2022 року м. ЧернівціСправа № 926/2327/22

Господарський суд Чернівецької області у складі судді Дутки В.В., при секретарі судового засідання Боднарчуку В.В., розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави, в особі Юрковецької сільської ради Чернівецького району

до державного підприємства "Чернівецьке лісове господарство", м. Чернівці

про відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 156461,00 грн

представники сторін:

від позивача - не з`явився

від відповідача - не з`явився

від прокуратури - Козлова Ю.Г.

ВСТАНОВИВ:

Керівник Чернівецької окружної прокуратури в інтересах держави, в особі Юрковецької сільської ради Чернівецького району звернувся до Господарського суду Чернівецької області з позовом до державного підприємства "Чернівецьке лісове господарство" про відшкодування шкоди, завданої порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 156461,00 грн.

Позов обґрунтовано тим, що відповідач є постійним лісокористувачем, на якого чинним законодавством покладено обов`язок забезпечити охорону лісів на підвідомчій лісовому господарству території. Водночас, відповідач не дотримавшись вимог законодавства в частині забезпечення охорони та захисту лісових насаджень, допустив самовільну порубку на підпорядкованій йому території, не забезпечив збереження не призначених для порубки дерев, не здійснив комплекс заходів, спрямованих на збереження лісів, незаконних порубок, не запобіг порушенням законодавства у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів і не вжив відповідних заходів щодо їх усунення. За таких обставин, відповідач має нести матеріальну відповідальність у повному обсязі.

Прокурор зауважив, що Юрковецька сільська рада Чернівецького району є уповноваженим органом на представництво інтересів держави у спірних правовідносинах, оскільки внаслідок незаконної порубки лісових насаджень на її території завдано збитків навколишньому природному середовищу. Однак, позивачем належних заходів щодо судового захисту порушених інтересів держави та територіальної громади не вжито. В результаті чого, прокурор звернувся до суду з даним позовом за захистом інтересів держави, оскільки незаконна порубка лісу та не відшкодування в подальшому збитків, створює економічні перешкоди у реалізації завдань та функцій, які покладені на державу та органи місцевого самоврядування, зокрема, заходів із збереження та відновлення лісових насаджень, запобігання екологічним катастрофам та стихійним лихам, захисту довкілля від негативного антропогенного впливу.

Ухвалою Господарського суду Чернівецької області від 24.06.2022 відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження, розгляд справи призначено на 19.07.2022.

Ухвалою від 19.07.2022 розгляд справи відкладено на 04.08.2022.

Ухвалою від 04.08.2022 відкладено розгляд справи на 23.08.2022.

08.08.2022 позивач - Юрковецька сільська рада Чернівецького району звернувся до суду з листом від 04.08.2022 №551 в якому просив задовольнити позовні вимоги та в зв`язку з відсутністю можливості забезпечити участь свого представника в розгляді справи провести судове засідання без його участі.

Судове засідання 23.08.2022 не відбулося у зв`язку з перебуванням судді Дутки В.В. у відпустці, про що керівником апарату надіслано учасникам справи повідомлення про неможливість проведення судового засідання.

Ухвалою від 29.08.2022 розгляд справи призначений на 13.09.2022.

В судовому засіданні 13.09.2022 року прокурор просив задовольнити позовні вимоги, представник позивача в засідання не з`явився.

Відповідач явку свого уповноваженого представника не забезпечив, про причини неявки суд не повідомив, відзив на позов не надав. При цьому, судом встановлено, що ухвали суду були направлені засобами електронного зв`язку учасникам, адреси електронної пошти яких наявні в матеріалах справи, що підтверджується матеріалами справи.

При цьому, суд розцінює електронну пошту державного підприємства "Чернівецьке лісове господарство" - , як офіційну, оскільки вона зазначена у бланках листів, довідок, заяв складених самим відповідачем. Також слід зазначити, що лист відповідача №506 адресований Чернівецькій окружній прокуратурі складений 16.06.2022, що свідчить про актуальність даної електронної пошти станом на теперішній час.

За змістом частини 6 статті 242 Господарського процесуального кодексу України днем вручення судового рішення є, зокрема, день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи. Якщо судове рішення надіслано на офіційну електронну адресу пізніше 17 години, судове рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.

Отже, всі учасники справи належним чином та завчасно були повідомлені, про розгляд справи судом.

В той же час, відповідач не був позбавлений можливості скористатися вільним доступом до електронного реєстру судових рішень в Україні, в силу ст. 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» та ознайомитися з ухвалами Господарського суду Чернівецької області та визначеними у них датами та часом розгляду даної справи та забезпечити представництво його інтересів в судових засіданнях.

Частиною 1 ст. 202 ГПК України визначено, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Пунктом 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України визначено, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Враховуючи, що судом було здійснено всі заходи, щодо належного повідомлення відповідача про дату, час та місце розгляду справи, суд дійшов висновку про те, що неявка в судове засідання представника відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.

Відповідно до статті 165 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Приймаючи до уваги, що відповідач у строк, встановлений частиною 1 статті 251 Господарського процесуального кодексу України, не подав до суду відзив на позов, а відтак не скористався наданими йому процесуальними правами, враховуючи, що матеріали справи містять достатньо документів, які мають значення для правильного вирішення спору, Суд вважає, що справа може бути розглянута за наявними у ній документами відповідно до частини 2 статті 165 Господарського процесуального кодексу України.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.

Мета та підстави представництва прокурором інтересів держави в суді визначені ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", відповідно до якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень (ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

Суд погоджується з твердженнями прокурора про наявність обставин, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави в спірних правовідносинах, виходячи з наступного.

14.12.2020 до Заставнівського ВП Кіцманського ВП ГУНП в Чернівецькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення звернувся директор ДП «Чернівецьке лісове господарство» Хащевий В.І. про те, що працівниками лісової охорони ДП «Чернівецьке лісове господарство», впродовж листопада 2020 року проведено планову контрольну ревізію лісових обходів (майстерських дільниць) Чорнівського лісництва, в ході якої в кварталі №16 виділ 8 ділянка №1 Чорнівського лісництва, площею 4,5 га, де проводилась прохідна рубка згідно лісорубного квитка за №103 від 18.06.2020 та встановлено, що майстер лісу ОСОБА_1 допустив незаконну рубку 31 шт. дерев, з яких 3 шт. породи дуб, 13 шт. породи граб, 14 шт. дерев породи бук та 1 шт. дерева породи клен.

За даним фактом 15.12.2020 в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстровано кримінальне провадження №0000270, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України.

В подальшому вказане кримінальне провадження об`єднано до кримінального провадження №0000258 від 28.11.2020, досудове розслідування в якому здійснювало територіальне управління ДБР розташоване в м. Хмельницькому.

В ході досудового розслідування встановлено, що зазначені порубки вчинено на земельній ділянці, яка відповідно до плану лісонасаджень відноситься до Чорнівського лісництва ДП «Чернівецьке лісове господарство».

Так, посадовими особами ДП «Чернівецьке лісове господарство», керуючись постановою Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», здійснено розрахунок заподіяної шкоди в розмірі 156461 гри. 00 коп.

Вказана шкода підтверджується висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи №СЕ-19/126-21/9959-ЕК від 24.12.2021 розмір майнової шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки 31 дерева, пні яких були виявлені у кварталі №16 виділ 8 ділянці №1 Чорнівського лісництва ДП «Чернівецьке лісове господарство».

Таким чином загальна сума збитків нанесених державі внаслідок проведення незаконної порубки лісу становить 156461 грн. 00 коп.

Сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами. (ст. 10 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Природні ресурси, які перебувають у власності територіальних громад, є складовою частиною матеріальної і фінансової основи місцевого самоврядування (ст. 142 Конституції України). Територіальним громадам міст, селищ, сіл належить право комунальної власності, зокрема на землю та природні ресурси (ст. 60 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»),

Статтею 15 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що місцеві ради в межах своєї компетенції здійснюють контроль за додержанням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» одним із повноважень виконавчого органу місцевого самоврядування у галузі охорони навколишнього природного середовища є здійснення контролю за додержанням природоохоронного законодавства, використанням і охороною природних ресурсів загальнодержавного та місцевого значення, відтворенням лісів.

Права місцевого самоврядування захищаються в судовому порядку (ст. 145 Конституції України).

Відповідно до довідки ДП «Чернівецьке лісове господарство» №446 від 05.05.2022, квартал 16 виділ 8 обхід №2 Чорнівського лісництва (територія на якій відбулась незаконна порубка лісу) знаходиться на території Юрковецької об`єднаної територіальної громади Чернівецького району Чернівецької області.

Однак, Юрковецька сільська рада Чернівецького району належних заходів щодо судового захисту порушених інтересів держави та територіальної громади навіть після інформування окружною прокуратурою про встановлений факт порушень вимог законодавства не вжила.

Згідно листа Юрковецької сільської ради №363 від 26.05.2022, Юрковецька сільська рада просила Чернівецьку окружну прокуратуру звернутись до суду в їх інтересах, у зв`язку із відсутністю коштів для сплати судового збору.

Така позиція свідчить про неналежне здійснення своїх повноважень щодо захисту інтересів держави.

Не вжиття уповноваженим органом належних заходів для захисту державних інтересів щодо відшкодування заподіяної шкоди внаслідок незаконної порубки, є саме тим виключним випадком, коли прокурор має не тільки право, але й обов`язок захистити інтереси держави та територіальної громади, які в цьому випадку повністю збігаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч. 2 ст. 1166 Цивільного кодексу України).

Для застосування такої міри відповідальності, як стягнення збитків (відшкодування шкоди), потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: 1) протиправної поведінки; 2) збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками; 4) вини боржника у заподіянні збитків.

Статтями 5, 40 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що ліс, як природний ресурс загальнодержавного значення, підлягає державній охороні і регулюванню використання на території України. Використання природних ресурсів громадянами, підприємствами, установами та організаціями здійснюється з додержанням обов`язкових екологічних вимог.

Частиною 2 ст. 19 Лісового кодексу України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Відповідно до ст. 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до ч. 1 ст. 86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

Власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити в установлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів. Перелік протипожежних та інших заходів, вимоги щодо складання планів цих заходів визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері лісового господарства, органами місцевого самоврядування відповідно до їх повноважень (ч. 2 ст. 86 Лісового кодексу України).

Статтею 90 Лісового кодексу України передбачено, що основними завданнями державної лісової охорони є:

здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства;

забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Частиною 1 ст. 107 Лісового кодексу України передбачено, що підприємства, установи, організації зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Як вбачається з матеріалів справи, особу, яка здійснила незаконні порубки дерев у ході досудового розслідування кримінального правопорушення не встановлено, тому збитки завдані інтересам держави мають бути відшкодовані постійним лісокористувачем - ДП «Чернівецьке лісове господарство» виходячи з наступного.

Згідно п. 3.1 статуту ДП «Чернівецьке лісове господарство» підприємство створене з метою ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів.

Основним напрямом діяльності підприємства, серед інших, є забезпечення охорони лісів (п. 3.2 Статуту).

Таким чином, саме на ДП «Чернівецьке лісове господарство» покладено обов`язки із забезпечення охорони, захисту та відтворення лісових насаджень.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо, хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення постійним лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній постійному лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних порубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 20.02.2020 р. у справі № 920/1106/17.

ДП «Чернівецьке лісове господарство» листом №545 від 16.06.2022 повідомило, що акти на право постійного користування Чорнівського лісництва знаходяться на стадії виготовлення.

Однак, відповідно до п. 5 Розділу VIII Прикінцевих положень Лісового кодексу України, до здійснення державної реєстрації права постійного користування державних лісогосподарських підприємств земельними ділянками лісогосподарського призначення, які до набрання чинності Земельним кодексом України передані їм на такому праві це право підтверджується планово-картографічними матеріалами лісовпорядкування.

Земельна ділянка на якій вчинено порубку, відповідно до плану лісонасаджень відноситься до Чорнівського лісництва ДП «Чернівецьке лісове господарство».

Факт незаконної порубки дерев на підвідомчій відповідачеві території, внаслідок чого лісу завдано шкоду, підтверджено матеріалами про лісопорушення, вироком Заставнівського районного суду Чернівецької області по справі №716/368/22 та висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи №СЕ-19/126-21/9959-ЕК від 24.12.2021 щодо розміру майнової шкоди, заподіяної внаслідок незаконної порубки дерев.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди містяться у ст. 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді не вчинення достатніх дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі від 09.12.2019 №906/133/18, від 09.08.2018 №909/976/17, постановах Верховного Суду від 20.08.2018 у справі №920/1293/16, від 23.08.2018 у справі №917/1261/17, від 19.09.2018 у справі №925/382/17.

З урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що усвідомлюючи свої дії відповідач не здійснив належних заходів для збереження лісонасаджень, на земельних ділянках постійним користувачем яких він є.

Вказане свідчить про наявність як вини відповідача, так і протиправної поведінки.

Шкода та її розмір, який є предметом даного позову, підлягає доведенню, оскільки є оціночним поняттям та підлягає доказуванню у межах розгляду даної справи.

16.12.2021 слідчим відділом Територіального управління Державного Бюро розслідувань розташованого у місті Хмельницькому винесено постанову про призначення судової економічної експертизи.

Згідно висновку експерта №СЕ-19/126-21/9959-ЕК від 24.12.2021 розмір майнової шкоди заподіяної внаслідок незаконної порубки 31 дерева становить 156461 грн. 00 коп.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що звертаючись із позовом Прокурор правомірно визначив факт заподіяння шкоди та її розмір в сумі 156461 грн. 00 коп.

Причинний зв`язок полягає у тому, що внаслідок протиправної винної поведінки державного підприємства "Чернівецьке лісове господарство", яка полягає у нездійсненні комплексу заходів щодо збереження лісу на земельних ділянках, які перебувають у її постійному користування державі завдано збитків в сумі 156461 грн. 00 коп.

Таким чином, прокурором доведено, що на відповідних земельних ділянках мала місце незаконна порубка дерев, що свідчить про протиправність поведінки відповідача державного підприємства "Чернівецьке лісове господарство".

Оскільки у спорах про відшкодування шкоди вина відповідача презумується, тому саме відповідач мав довести відсутність його вини у заподіянні шкоди.

Проте, відповідач не довів відповідними засобами доказування відсутність своєї вини у заподіянні шкоди.

Нездійснення або неналежне здійснення відповідними органами повноважень щодо захисту вказаних інтересів є підставою для представництва в суді інтересів держави відповідно до ст. 23 Закону України «Про прокуратуру». Аналогічні правові висновки Верховного Суду викладено у постановах від 14.02.2018 у справі №925/1277/16, від 20.02.2018 у справі №910/10779/17, від 13.03.2018 у справі №911/620/17, від 04.04.2018 у справі №910/4898/16, від 20.09.2018 у справі №909/495/17, від 05.11.2018 у справі №910/4345/18, від 05.02.2019 у справі №910/7813/18, від 13.02.2019 у справі №914/225/18, від 26.02.2019 у справі №905/803/18 тощо.

Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 15.10.2019 у справі №903/129/18, від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 зазначено, що незалежно від причин неможливості самостійно звернутися до суду вже сам факт не звернення уповноваженого органу з позовом свідчить про те, що вказаний орган неналежно виконує свої повноваження.

За таких обставин, враховуючи не звернення позивача до суду із відповідним позовом упродовж тривалого часу, у даному випадку, відповідно до ст. 131-1 Конституції України, ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», наявні підстави для захисту інтересів держави органами прокуратури шляхом пред`явлення до суду цього позову в інтересах органу, уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. - Юрковецької сільської ради Чернівецького району Чернівецької області про стягнення із ДП «Чернівецьке лісове господарство» заподіяної шкоди.

У зв`язку із цим, Юрковецьку сільську раду повідомлено листом №52/3-527 вих-22 від 20.06.2022, в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», про пред`явлення прокурором відповідного позову.

Згідно з положеннями статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Судом кожній стороні надана розумна можливість, представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони, в т.ч. подати докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, прийняти участь у досліджені доказів, надати пояснення, обґрунтувати перед судом переконливість поданих доказів та позицій по справі, скористатись іншими процесуальними правами.

Як зазначалось вище, суд процесуальним законом позбавлений права на збирання доказів по справі з власної ініціативи, що було б порушенням рівності прав учасників судового процесу.

Згідно з ч.4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи викладене, а також те, що під час вирішення даного спору судом встановлено факт порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача та встановлено наявність усіх чотирьох елементів складу господарського правопорушення, необхідних для стягнення збитків в порядку ст.1166 Цивільного кодексу України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги прокурора щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев у загальній сумі 156461 грн. 00 коп., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви покладаються на відповідача відповідно до приписів ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст.129, 232-233, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

1.Позов задовольнити.

2.Стягнути з Державного підприємства «Чернівецьке лісове господарство» (код 00274453, вул.Руська, 203а, м. Чернівці, Чернівецького району, Чернівецької області) на користь Юрковецької сільської ради Чернівецького району (код 04418653 вул. Центральна, 36, с.Юрківці, Чернівецького району, Чернівецької області) шкоду, завдану порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в розмірі 156461 грн. 00 коп. (отримувач - Чернівецьке ГУК/Юрковецька ТГ/24060300, код отримувача - 37836095, банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат), номер рахунку - UА 0024341, код класифікації доходів бюджету - 24062100).

3.Стягнути з Державного підприємства «Чернівецьке лісове господарство» (код 00274453, вул.Руська, 203а, м. Чернівці, Чернівецького району, Чернівецької області) на користь Чернівецької обласної прокуратури сплачений судовий збір в сумі 2481 грн. 00 коп. на розрахунковий рахунок - UА0004946, ДКСУ м. Київ, .

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга може бути подана протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту рішення відповідно до ст.ст. 240-241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено і підписано 15.09.2022.

Суддя В.В.Дутка