УХВАЛА

19 вересня 2022 року

м. Київ

cправа № 755/16229/15-ц

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Кондратової І.Д.,

розглянувши касаційну скаргу Приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед"

на рішення Господарського суду міста Києва

(суддя - Літвінова М.Є.)

від 20.12.2021

та постанову Північного апеляційного господарського суду

(головуючий - Демидова А.М., судді - Попікова О.В., Євсіков О.О.)

від 09.08.2022

у справі за позовом Приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед"

до ОСОБА_1

за участю третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІС БОЙ КЛАБ",

про розірвання договору купівлі-продажу, стягнення грошових коштів

та за зустрічним позовом ОСОБА_1

до Приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед",

за участю третьої особи Товариства з обмеженою відповідальністю "ПІС БОЙ КЛАБ",

про визнання правочину удаваним,

ВСТАНОВИВ:

1. У серпні 2015 року Приватне підприємство з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" (далі - ППзОВ "Салтберн Пропертіз Лімітед", позивач) звернулося до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , відповідач) про розірвання договору № 1-08 купівлі-продажу корпоративних прав засновника (учасника) ТОВ "ПІС БОЙ КЛАБ" від 21.10.2008 та стягнення 10 958 241,50 грн суми заборгованості за договором, 962 028,51 грн суми 3 % річних за користування чужими коштами, 7 202 880,00 грн суми інфляційних втрат, а всього 19 123 150,01 грн.

2. Позов обґрунтовано тим, що відповідач, станом на 13.07.2015, не виконав свої зобов`язання за договором купівлі-продажу корпоративних прав засновника (учасника) ТОВ "ПІС БОЙ КЛАБ" № 1-08 від 21.10.2008 щодо передачі прав власності на частину частки корпоративних прав засновника.

3. Рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 26.11.2018, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 05.03.2019, у задоволенні позовних вимог ППзОВ "Салтберн Пропертіз Лімітед" відмовлено повністю.

4. Постановою Верховного Суду від 03.06.2020 рішення Дніпровського районного суду м. Києва від 26.11.2018 та постанову Київського апеляційного суду від 05.03.2019 скасовано, провадження у справі закрито, оскільки спір про розірвання договору на придбання корпоративних прав засновника ТОВ "ПІС БОЙ КЛАБ" підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.

5. Ухвалою Верховного Суду від 22.07.2020 справу № 755/16229/15-ц передано для продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

6. Під час розгляду справи в Господарському суді міста Києва відповідач подав зустрічну позовну заяву про визнання договору купівлі-продажу № 1-08 від 21.10.2008 удаваним правочином, який було вчинено сторонами для приховання повернення боргу ППзОВ "Салтберн Пропертіз Лімітед" на користь ОСОБА_1 , яка ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.11.2020 прийнята до спільного розгляду з первісним позовом.

7. Рішенням Господарського суду міста Києва від 20.12.2021, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2022, у задоволенні первісних та зустрічних позовних вимог відмовлено повністю.

8. При розгляді первісного позову суди виходили з того, що відповідач обов`язку щодо передачі покупцеві частини частки (корпоративних прав) на ТОВ "ПІС БОЙ КЛАБ" у розмірі 13 500,00 грн, що складає 25 % статутного капіталу, у строк до 21.11.2008 не виконав, що є істотним порушенням умов спірного договору, внаслідок чого позивач значною мірою позбавлений того, на що він розраховував при укладенні вказаного договору. Однак, відмовили у задоволенні первісному позові з підстав пропуску строку позовної давності, про застосування наслідків спливу якого заявив відповідач, з урахуванням того, що позивач не навів поважних причин пропуску позовної давності.

9. 07.09.2022 позивач звернувся з касаційною скаргою, в якій просить судові рішення скасувати та ухвалити нове, яким первісні позовні вимоги задовольнити повністю.

10. Верховний Суд перевірив форму і зміст касаційної скарги та дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.

11. Згідно з пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).

12. В обґрунтування касаційної скарги скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми частини п`ятої статті 267 Цивільного кодексу України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки неправильно встановили обставини пропуску строку позовної давності і необґрунтовано відмовили у захисті порушеного права позивача, та не врахували висновки, викладені у постановах Верховного Суду від 11.02.2020 у справі № 10/5026/995/2012, від 26.09.2019 у справі № 924/1114/18, від 03.04.2018 у справі №910/31767/15, від 15.05.2018 у справі № 922/2058/17, від 13.11.2018 у справі № 924/127/17, від 15.01.2019 у справі № 910/2972/18, від 10.04.2019 у справі № 6/8-09, від 13.08.2019 у справі №910/11614/18, від 22.08.2019 у справі № 910/15453/17, від 03.09.2019 у справі № 920/903/17, від 19.11.2019 у справі № 910/16827/17, постанові Верховного Суду України від 16.11.2016 у справі № 487/10132/14-ц (провадження №6-2469цс16), в пункті 23.6 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 706/1272/14-ц (провадження № 14-456цс18), в пунктах 61, 62 постанови Верховного Суду від 21.08.2019 у справі № 911/3681/17 (провадження № 12- 97гс19) та практики Європейського Суду з прав людини, що є підставою касаційного оскарження, передбаченою пунктом 1 частини другою статті 287 ГПК України.

13. Верховний Суд звертає увагу, що у разі подання касаційної скарги на підставі пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України в касаційній скарзі зазначається постанова Верховного Суду, в якій викладено висновок про застосування норми права у подібних правовідносинах, що не був врахований в оскаржуваному судовому рішенні (абзац 2 пункту 5 частини другої статті 290 цього Кодексу).

У цьому випадку необхідно чітко вказати:

- норму права (з посиланням на статтю, частину, абзац тощо), яку суд неправильно застосував в оскаржуваному судовому рішенні;

- навести висновок щодо застосування цієї норми права в оскаржуваному судовому рішенні;

- навести висновок щодо її застосування у постанові Верховного Суду, зазначити дату її прийняття та номер справи;

- обґрунтувати подібність правовідносин у справі, що розглядається, та у справі, в якій Верховний Суд виклав свій висновок.

14. При цьому, обґрунтовуючи подібність правовідносин, як обов`язкової умови для виникнення підстав касаційного оскарження судових рішень, передбачених пунктами 1-3 частини другої статті 287 ГПК, необхідно враховувати, що подібність правовідносин визначається за відповідними критеріями.

15. Велика Палата Верховного Суду виходить з того, що подібність правовідносин потрібно оцінювати за змістовим, суб`єктним та об`єктним критеріями. З-поміж цих критеріїв змістовий (оцінювання спірних правовідносин за характером урегульованих нормами права та договорами прав і обов`язків учасників) є основним, а два інші - додатковими. У кожному випадку порівняння правовідносин і їхнього оцінювання на предмет подібності слід насамперед визначити, які правовідносини є спірними. А тоді порівнювати права й обов`язки сторін саме цих відносин згідно з відповідним правовим регулюванням (змістовий критерій) і у разі необхідності, зумовленої цим регулюванням, - суб`єктний склад спірних правовідносин (види суб`єктів, які є сторонами спору) й об`єкти спорів (пункти 25, 26, 31 постанови від 12.10.2021 у справі №233/2021/19).

16. Однак, у касаційній скарзі скаржник не наводить обґрунтування подібності правовідносин у справі, що розглядається, та у справах, в якій Верховний Суд виклав свій висновок.

17. Одночасно у касаційній скарзі скаржник посилається на порушення норм процесуального права, зокрема статей 86, 236 ГПК України, оскільки суди не дослідили і не надали належної оцінки вказаним позивачем підставам пропуску строку позовної давності, проте не визначає в цій частині підставу касаційного оскарження в контексті частини другої статті 287 ГПК України.

18. Наведені недоліки щодо змісту касаційної скарги є підставою для залишення її без руху, із наданням скаржникові строку на приведення касаційної скарги у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України шляхом викладення касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства.

19. Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

20. Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Керуючись нормами статей 174, 234, 288, пункту 5 частини другої статті 290, частини другої статті 292 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу Приватного підприємства з обмеженою відповідальністю "Салтберн Пропертіз Лімітед" на рішення Господарського суду міста Києва від 20.12.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 09.08.2022 у справі № 755/16229/15-ц залишити без руху.

2. Встановити скаржнику строк десять днів з дня вручення ухвали для усунення недоліків касаційної скарги таким способом:

- привести касаційну скаргу у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України шляхом викладення касаційної скарги у новій редакції, з урахуванням недоліків, визначених у пунктах 16, 17 цієї ухвали;

- уточнену редакцію касаційної скарги, подану на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши суду докази такого надіслання.

3. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Кондратова