ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
У Х В А Л А

у справі про банкрутство

15.09.2022 Справа № 905/2199/20

Господарський суд Донецької області у складі судді Лейби М.О., при помічнику (за дорученням) Лабуня С.Є., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи

за заявою ініціюючого кредитора: Компанії ІНДУМЕТ С.А. (INDUMETS.A.), Люксембург

до боржника: Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу», м.Краматорськ, Донецька область

про банкрутство

розпорядник майна арбітражний керуючий Коновий О.С.

за відсутності представників сторін

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Господарського суду Донецької області на стадії процедури розпорядження майном боржника знаходиться справа про банкрутство Корпорації "Індустріальна Спілка Донбасу" за заявою ініціюючого кредитора Компанії ІНДУМЕТ С.А. (INDUMETS.A.), повноваження розпорядника майна виконує арбітражний керуючий Коновий О.С.

16.08.2022 на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису надійшло клопотання кредитора ОСОБА_1 , м.Донецьк №б/н від 15.08.2022 про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна Корпорації «Індустріальна спілка Донбасу».

Ухвалою від 22.08.2022 вказане клопотання призначено до розгляду в судовому засіданні 08.09.2022.

До суду надійшли наступні документи:

від кредитора ОСОБА_1 (на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису) - письмові доповнення до клопотання про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна Корпорації «Індустріальна спілка Донбасу»;

від розпорядника майна арбітражного керуючого Конового О.С. (на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису)- відзив на клопотання (з додатками);

до канцелярії суду - заява арбітражного керуючого Вегера А.А. про участь у справі (з додатками);

на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису - заява арбітражного керуючого Глеваського В.В. про участь у справі (з додатками);

на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису - заява арбітражного керуючого Карауш Ю.В. про участь у справі (з додатками);

на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису клопотання кредитора ОСОБА_1 про призначення розпорядником майна у спрві арбітражного керуючого Глеваського В.В.

на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису від кредитора ОСОБА_2 надійшло клопотання в якому кредитор підтримує клопотання про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна. У разі його задоволення кредитор просить призначити розпорядником майна у справі арбітражного керуючого Глеваського В.В.

на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису заява кредитора ОСОБА_2 з наданням пояснень та клопотанням про призначення розпорядником майна у спрві арбітражного керуючого Глеваського В.В.

В засіданні суду з розгляду клопотання про відсторонення арбітражного керуючого 08.09.2022 оголошено перерву до 15.09.2022.

15.09.2022 продовжено розгляд клопотання про відсторонення арбітражного керуючого.

Судом було забезпечено в судовому засіданні 08.09.2022 можливість реалізації права на висловлення своїх позицій всім учасникам справи які виявили бажання бути присутніми в судовому засіданні в режимі відеоконференції, а саме:

представнику кредитора ОСОБА_1 адвокату Куренному С.В. доводів в обгрунтування поданого клопотання про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна боржника;

розпоряднику майна арбітражному керуючому Коновому О.С. заперечень проти вказаного клопотання;

представнику кредиторів ОСОБА_2 , ОСОБА_1 ОСОБА_3 - адвокату Макарову А.А. висловити позицію щодо розглядуваного клопотання;

представнику Компанії Інтернешнл Транзит С.А.Л. (Офшор) (INTERNATIONAL TRANSIT S.A.L. (OFFSHORE) , Компанії НАТВЕСТ МАРКЕТС ПІ-ЕЛ-СІ (NATWEST MARKETS PLC) адвокату Шенк О.Ю. висловити позицію щодо розглядуваного клопотання;

Представник кредитора ОСОБА_1 адвокат Куренний С.В. заявив, що підтримує клопотання про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна боржника та просить його задовольнити.

Представнику кредиторів ОСОБА_2 ОСОБА_1 Лішенко Л.Д. підтримав клопотання про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна боржника.

Розпорядник майна висловив заперечення відносно вказаного клопотання.

До суду надійшли заяви розпорядника майна та представників вказаних кредиторів про участь в судовому засіданні 15.09.2022 в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Проте, судом було відмовлено у задоволенні вказаних заяв, про що постановлено відповідну ухвалу.

15.09.2022 на електронну адресу суду з накладанням кваліфікованого електронного підпису від арбітражного керуючого Конового О.С. надійшло клопотання про відкладання розгляду справи.

Розглянувши клопотання арбітражного керуючого Конового О.С. про відкладання розгляду справи суд зазначає наступне.

В обґрунтування поданого клопотання розпорядник майна посилається на відсутність можливості прийняти участь в судовому засіданні 15.09.2022 особисто у зв`язку із відсутністю квитків автомобільного та/або залізничного сполучення до м.Харкова.

Розглянувши клопотання розпорядника майна про відкладення судового засідання, суд зауважує, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення справи у відповідному судовому засіданні (стаття 202 ГПК України).

Участь представників учасників справи в судовому засіданні 15.09.2022 обов`язковою не визнавалась про, що безпосередньо доводилось до відома учасників справи в засіданні суду 08.09.2022.

Судом враховано, що у судовому засіданні 08.09.2022 розпорядником майна надані усні пояснення щодо клопотання про відсторонення та надано до матеріалів справі відзив на клопотання.

Також, суд зазначає, що будь-яких додаткових пояснень, заяв чи клопотань від кредиторів щодо відзиву на клопотання та від розпорядника майна по суті вказаного клопотання станом на 15.09.2022 до суду не надходило.

Разом з цим, у поданому клопотанні про відкладення розгляду справи розпорядник майна не зазначає про необхідність такого відкладення з метою надання часу для представлення до суду додаткових доказів в обгрутування своїх доводів та заперечень по суті клопотання про відсторонення.

За вказаних обставин суд дійшов висновку відмовити у задоволенні клопотання розпорядника майна про відкладення розгляду справи.

Враховуючи наведене суд дійшов висновку розглянути клопотання про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна боржника за наявними матеріалами справи та без участі учасників справи.

Клопотання кредитора ОСОБА_1 , як вбачається із його змісту, мотивоване тим, що арбітражним керуючим Коновим О.С. неналежним чином виконуються повноваження розпорядника майна Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу».

Кредитор зазначає, що з останніх звітів розпорядника майна (звіти від 08.06.2022 та від 07.07.2022), якому були передані повноваження органів управлінням Боржника за рішенням суду у цій справі, вбачається, що розпорядником майна фактично не вживаються заходи щодо пошуку майна Боржника, а лише направляються запити про надання документації до представництва Боржника у м. Києві.

Кредитор стверджує про наявність достатніх, на його думку, підстав для відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна, посилаючись на:

· Несвоєчасне і неповне проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника.

Розпорядником майна не здійснено всіх можливих дій щодо отримання установчих та фінансових документів Кредитора. Розпорядник майна обмежився лише запитом-вимогою до Боржника і його керівника та запитами до органу статистики та податкової з приводу наявності рахунків.

Кредитор зазначає, що за відкритими даними ЄДРЮОФОПтаГФ учасниками Боржника є три юридичні особи за законодавством Республіки Кіпр, а саме:

- АСЛРОУЗ ЛІМІТЕД, 1066,КІПР, НІКОСІЯ, ТЕРМІСТОКЛІ ДЕРВІ, 3 (розмір внеску до статутного фонду 69 710 400 грн.);

- МОРІЕЛ ЛІМІТЕД, 1082,КІПР, НІКОСІЯ, КИРІАКУ МАТСІ, 16 (розмір внеску до статутного фонду 68 144 800 грн.);

- КАІРТО ЛІМІТЕД, 1082,КІПР, НІКОСІЯ, КИРІАКУ МАТСІ, 16 (розмір внеску до статутного фонду 68 144 800 грн.).

Втім, незважаючи на відкритість і загальнодоступність вказаних даних, розпорядник майна не звертався до учасників Корпорації з метою отримання фінансово-господарської документації Боржника, яка з урахуванням організаційно-правової форми Боржника як договірного об`єднання учасників має бути в наявності у учасників.

Крім того, відповідно до відкритих даних ЄДРЮОФОПтаГФ, одним з бенефіціарних власників істотної участі Боржника разом з ОСОБА_4 , який одночасно значиться у якості генерального директора Боржника, є також ОСОБА_5 .

Враховуючи наявність статусу власника істотної участі Боржника, можна припустити наявність у ОСОБА_5 фінансово-господарської документації Боржника принаймні у певному обсязі, і, відповідно, можливість звернутися до нього з запитом такої інформації, чого розпорядником майна вчинено не було.

У розпорядника майна також наявна інформація про інших колишніх співробітників Боржника, які в силу своєї посади мали доступ до статутних документів Боржника та його фінансової, податкової та іншої документації. Однак розпорядник майна не звертався до таких фізичних осіб.

Водночас, отримавши лист Головного управління статистики у Донецькій області від 27.04.2021, згідно з яким було відмовлено у наданні інформації щодо річної фінансової звітності Боржника з посиланням на те, що така інформація може бути надати лише за згодою керівника або на підставі ухвали слідчого судді чи відповідного рішення суду, розпорядником майна не було витребувано у Головного управління статистики у Донецькій області необхідну інформацію шляхом звернення до суду з відповідним клопотання.

· Невжиття належних заходів для виявлення майна Боржника та його збереження

Кредитор вказує про те, що у звіті розпорядника майна від 06.07.2021 не зазначено виявлене майно боржника, не зазначено а ні сума залишків коштів на рахунках Боржника, а ні конкретний перелік транспортних засобів. У звіті також не вказано, що до нього додаються які-небудь документи.З поданих звітів не вбачається, що розпорядник звертався до банків із запитом щодо залишку коштів, а також до суду із клопотанням щодо витребування таких доказів. Доказів вжиття заходів щодо встановлення місцезнаходження транспортних засобів, або звернення до суду із клопотанням про оголошення майна в розшук та затримання з метою збереження майна Боржника та його своєчасного виявлення, також не надано.

У звіті від 19.11.2021 розпорядник майна вказав, що 10.11.2021 у телефонному режимі приватним нотаріусом Дніпровського нотаріального округу Кир`як С.А. йому було повідомлено про прийняття на депозит від ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» грошових сум в рахунок погашення кредиторської вимоги 4 черги відповідно до ухвали від 14.11.2019 у справі №904/2104/19. Повідомлення щодо перебування коштів на депозитному рахунку отримані розпорядником від нотаріуса особисто.

В наступних звітах розпорядник майна не надає жодної інформації щодо вказаних коштів, у т.ч. щодо їх перерахування на рахунки Боржника. Подальша доля вказаних коштів невідома.

В постанові Господарського суду Дніпропетровської області від 26.01.2022 у справі №904/2104/19 вказано про завершення процедури санації ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» та запровадження ліквідаційної процедури, яка за положеннями КУзПБ передбачає продаж майна боржника та погашення вимог кредиторів. Із вказаної ухвали вбачається, що санація завершилася частковим погашенням вимог четвертої черги. Отже, під час ліквідації означеного товариства є вірогідність принаймні додаткового погашення вимог кредиторів четвертої черги. Тобто, є висока ймовірність надходження додаткових коштів від ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» до Корпорації «Індустріальна спілка Донбасу».

З моменту введення ліквідації пройшло більш як пів року, але не в одному звіті розпорядника майна не вказано про те, що він приділяв увагу даному питанню чи якимось чином цікавився погашенням кредиторських вимог Боржника.

На даний час розпорядник наділений повноваженнями органів управління Боржника. При цьому, в межах справи №904/2104/19 вирішується питання щодо безоплатної передачі нерухомого майна ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» іншим особам. За рахунок цього майна можуть бути погашені вимоги Кредитора. Однак, з ЄДРСР не вбачається, що розпорядник звертався із будь-якими клопотаннями чи скаргами до суду у справі №904/2104/19. Така бездіяльність на переконання кредитора може призвести до втрати майна за рахунок якого могли б бути погашені вимоги кредиторів у даній справі.

Кредитор звертає увагу на той факт, що не зважаючи на відкритість даних ЄДРЮОФОПтаГФ та наявність у матеріалах справи даних із вказаного реєстру, розпорядник майна виявив наявність представництва Боржника у Києві лише майже через пів року після призначення його розпорядником (запити на представництво почали надсилатися електронною поштою лише з 19.04.2022).

· Нездійснення розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі.

В жодному звіті розпорядника не зазначені а ні сума залишків коштів на рахунках Боржника, а ні конкретний перелік транспортних засобів, а ні перелік акціонерних товариств, пакетами голосуючих акцій яких володіє Боржник. У звіті також не вказано, що до нього додаються які-небудь документи.

Зазначивши у звіті від 19.11.2021 про отримання повідомлень від приватного нотаріуса Кир`як С.А. про знаходження коштів на депозитному рахунку, розпорядник майна у жодному із звітів не зазначив суму коштів, які на такому рахунку знаходяться.

За твердженнями кредитора, є очевидним, що розпорядник майна не надає повну інформацію господарському суду та кредиторам про хід процедури банкрутства та фінансовий стан Боржника. Такі дії розпорядника можуть свідчити про свідоме приховування такої інформації від кредиторів та суду.

· Не проведення інвентаризації майна Боржника у встановлений судом та законом строк

Кредитор вказує, що розпорядник майна отримавши інформацію про наявність майна (акцій, грошових коштів, транспортних засобів) мав реальну можливість встановити його місцезнаходження та вартість вчинивши ряд дій, у т.ч. процесуального характеру, які розпорядником вчинені не були.

Відсутність бухгалтерської та фінансової документації при цьому не перешкоджає проведенню інвентаризації майна. Для її проведення достатньо лише фактичної наявності майна. Оцінка майна може бути проведена будь-яким акредитованим суб`єктом оціночної діяльності.Таким чином, у розпорядника майна не було об`єктивних перешкод для проведення інвентаризації виявленого майна.

· Невжиття всіх заходів зі встановлення місцезнаходження Боржника

У звіті від 19.05.2021 розпорядник майна повідомив суд про направлення вимоги за адресою Боржника у м. Краматорськ щодо надання документації (повідомлення-вимога про узгодження дати інвентаризації та надання документів датована 02.04.2021 за №02-15/02) та ряду запитів до різних державних органів, у т.ч. ДПС, територіального сервісного центру МВС України тощо. Також зазначив, що на його усний запит Краматорським ВДВС йому було надано копію акту державного виконавця від 06.11.2020 про відсутність Боржника за вказаною адресою. У вказаному звіті розпорядник жодним словом не обмовився про перебування у м. Краматорськ та складення акту про відсутність Боржника за юридичною адресою (акт складений 29.04.2021).При цьому кредитор вказує набездіяльність розпорядника стосовно можливості отримання додаткової документації із матеріалів виконавчого провадження.

Кредитор вказує, що у звіті від 27.05.2021 розпорядник майна повідомив про відсутність Боржника за місцем реєстрації у м. Краматорську. До вказаного звіту були додані акт про відсутність місцезнаходження юридичної особи від 29.04.2021, фотознімки розпорядника на фоні будівлі та інші документи. Проте у попередньому звіті від 19.05.2021 не вказано про наявність цього акту, який за датою складення вже мав бути (що дає можливість припустити, що акт складений пізніше першого звіту, але «заднім числом»), але Кредитор звертає увагу суду на те, що акт складений одноосібно. Разом із актом додані копії фотознімків арбітражного керуючого на фоні якоїсь будівлі, адресу розташування якої встановити за фотознімками не вбачається можливим.

У письмових доповненнях до поданого клопотання кредитор зазначив про те, що:

- Корпорація "Індустріальна Спілка Донбасу" є власником значної кількості майна, щодо якого взагалі відсутнє управління керівником боржника, та очевидно, що керівництвом Боржника не вживаються заходи щодо забезпечення збереження такого майна. При цьому посилаючись на не вжиття керівництвом Боржника жодних заходів щодо забезпечення збереження майна, наявність значної кількості якого виявлено самим розпорядником майна, останній з 01.08.2022, тобто з моменту набуття у відповідності до ст. 284 ГПК України повноважень керівника, так само не вчиняє жодних дій щодо забезпечення збереження майна Боржника.Станом на 01.09.2022 розпорядник майна не вчинив жодних дій для приведення свого статусу у відповідність до зазначеної постанови.Так, попри сплив місячного строку з моменту покладення на нього функцій керівника Боржника розпорядник майна досі не забезпечив внесення відповідних змін до ЄДРЮОФОПтаГФ, адже станом на 01.09.2022 у вказаному реєстрі досі міститься запис про те, що керівником Боржника є Мкртчан О.А.;

- після спливу місяця з дня покладення на нього функцій керівника Боржника розпорядник майна не вніс змін до карточок підписів, які знаходяться у банківських установах, у яких у Боржника відкриті рахунки і не змінив даних про розпорядника грошовими коштами у банківських установах. Тобто, на даний час право підпису на платіжних дорученнях, а відповідно і право розпорядження грошовими коштами Боржника досі не належить Розпоряднику майна, що створює вкрай небезпечну ситуацію, коли грошові кошти можуть просто зникнути.При цьому, розпорядником майна досі не отримано інформації про залишки грошових коштів на вказаних рахунках, принаймні звітування щодо цього питання перед господарським судом не мало місця;

- попри набуття повноважень керівника Боржника, всі випадки бездіяльності розпорядника майна, яка унеможливила своєчасне і повне проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника, а також яка виявилися у невжитті належних заходів для виявлення майна Боржника та його збереження, про які було зазначено в поданому клопотанні про його відсторонення, не були (випадки) невідкладно виправлені, та зазначена бездіяльність продовжується.

Крім того кредитор вказує, що фактично Боржник має пакети акцій в 5 акціонерних товариствах, а відображення 9 граф в інформації, отриманої від НКЦПФР, зумовлено особливостями відображення такої інформації напевно через хронологічно послідовне, а не одночасне набуття кількох пакетів в одному і тому самому акціонерному товаристві.Втім, з наданої розпорядником майна інформації про те, що Боржник володіє пакетами голосуючих акцій 9 акціонерних товариств.

При цьому, як вбачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, провадження у справі про банкрутство ПАТ «Алчевський металургійний комбінат», у якому Боржник має частку 96,1315%, здійснюється Господарським судом Луганської області в межах справи №913/288/21, провадження у справі про банкрутство ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», у якому Боржник має частку 99,4175%, здійснюється Господарським судом Дніпропетровської області у справі №№904/2104/19, провадження у справі про банкрутство ПАТ «Алчевський коксохімічний завод», у якому Боржник має частку 97,7604% здійснюється Господарським судом Луганської області в межах справи №913/720/20.

Втім, розпорядник майна участі у вказаних провадженнях про банкрутство дочірніх акціонерних товариств Боржника з метою забезпечення інтересів Боржника як мажоритарного акціонера не залучився, що свідчить про невжиття всіх заходів з метою забезпечення збереження майна Боржника.

При цьому, в рамках провадження про банкрутство ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» Корпорація "Індустріальна спілка Донбасу" мала статус не лише акціонера, але й кредитора з визнаними ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.11.2019 у справі №904/2104/19 грошовими вимогами на суму понад 1,3 млрд. грн. Незважаючи на вказані обставини, розпорядник майна жодних дій, спрямованих на приймання участі у вказаному провадженні з метою забезпечення інтересів Боржника як конкурсного кредитора, не вчинив.

Арбітражний керуючий Коновий О.С. як під час виконання повноважень розпорядника майна, так і після набуття додаткових повноважень керівника Боржника не вчинив дій щодо виявлення депозитарних установ, що здійснюють зберігання бездокументарних акцій, належних Боржнику, на відповідних рахунках у цінних паперах, та не здійснив дій, спрямованих на зміну розпорядника вказаних рахунків з колишнього керівника Мкртчана О.А. на себе.

Разом з цим, кредитор звертає увагу, щовідповідно до ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2019 у справі №904/2104/19 про банкрутство ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат», « 25.06.19 р. до суду надійшла заява від Корпорації "Індустріальна Спілка Донбасу" до боржника про визнання грошових вимог у сумі 1 402 998 515,51 грн.», а згідно з ухвалами Господарського суду Дніпропетровської області від 09.08.2019, 24.09.2019, 19.12.2019 у вказаній справі №904/2104/19 у судових засіданнях від імені кредитора Корпорації "Індустріальна Спілка Донбасу" приймав участь представник Белах С.С.

При цьому, враховуючи, що вказані грошові вимоги ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 14.11.2019 у справі №904/2104/19 були визнані частково в сумі 3842,00 грн. (1 черга задоволення); 1 309 599 071,03 грн. (4 черга задоволення), про що зазначено в постанові Центрального апеляційного господарського суду від 05.02.2020 у справі №904/2104/19, у розпорядженні вказаного представника перебували оригінали чи належним чином засвідчені копії документів, що підтверджували господарську діяльність Боржника та засвідчували виникнення відповідного права вимоги на суму 1 309 599 071,03 грн.

Попри відкритий характер вказаної інформації, розпорядник майна жодних дій з метою отримання та вилучення вказаних документів про господарську діяльність Боржника у представника ОСОБА_6 не вчинив, та з матеріалами справи №904/2104/19 не ознайомився.

Кредитор також наголошує, що відповідно до п. 10.2 р. 21 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, невитребувані з депозиту грошові суми та цінні папери, що підлягають передачі фізичним та юридичним особам, зберігаються в депозиті державної нотаріальної контори або приватного нотаріуса протягом одного року, після спливу якого підлягають перерахуванню до Державного бюджету України в порядку, установленому чинним законодавством України.

Враховуючи те, що станом на 19.11.2021 розпорядник вже отримав відповідні повідомлення від нотаріуса, вбачається, що зволікання розпорядника майна із отриманням вказаних грошових сум протягом найближчих місяців може призвести до втрати коштів, що призведе до унеможливлення задоволення грошових вимог кредиторів, в тому числі кредитора ОСОБА_1 .

Щодо нерухомого майна, яке знаходиться на території проведення бойових дій, зокрема у м. Донецьку, кредитор зазначає, що розпорядник майна не позбавлений можливості, як керівник Боржника, вчиняти заходи щодо фіксації руйнувань та пошкодження цього майна (якщо вони наявні) з метою подальшого стягнення збитків, завданих Боржнику злочинними діями країни агресора в межах діючого законодавства України та міжнародних норм. Натомість, розпорядником майна не вчинено жодних дій щодо встановлення наявності вказаного нерухомого майна Боржника та його стану.

Проведення інвентаризації повинно розпочинатись тільки на підставі відповідного розпорядчого документа керівника підприємства (розпорядника майна) про її початок. Натомість, в матеріалах справи відсутній розпорядчий документ про початок проведення інвентаризації майна Боржника.

Розпорядник майна у відзиві зазначає, що вищезазначене клопотання про відсторонення арбітражного керуючого, не було надіслано всім сторонам у справі про банкрутство боржника, що унеможливлює його прийняття та подальший розгляд.

Твердження розпорядника майна стосовно спростування доводів кредитора обґрунтовуються наступним:

· Щодо поданої звітності розпорядником майна

- основною метою здійснення заходів процедури розпорядження майном боржника є організація нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, здійснення аналізу його фінансового стану для визначення наступної процедури щодо боржника. Зважаючи на вказане, з урахуванням положень пункту 1 статті 61 КУзПБ на переконання розпорядника майна, розпорядник майна не має права вчиняти дії, визначені законодавством для процедури ліквідації та ліквідатора відповідно. Оскільки господарським судом ухвала про зобов`язання розпорядника майна періодично звітувати про свою діяльність не виносилась, розпорядником майна подано звіти на виконання вимог частини 3 статті 44 КУзПБ.

· Щодо доводів кредитора про бездіяльність, яка унеможливила своєчасне і повне проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника.

- оскільки фінансово-господарська діяльність боржника має зберігатися безпосередньо за місцем її формування з урахуванням вимог діючого законодавства, посилання кредитора на необхідність звернення до учасників істотної участі боржника безпідставні. Твердження про відсутність звернення до бенефіціарного власника істотної участі боржника ОСОБА_5 є хибними, оскільки розпорядником майна 12.04.2021 надіслано на адресу ОСОБА_5 запит про надання відповідної інформації вих.№02-15/16 від 02.04.2021, що підтверджується квитанцією АТ «Укрпошта» від 12.04.2021 (копія додається).

· Щодо доводів кредитора про невжиття належних заходів для виявлення майна боржника та його збереження.

- розпорядник майна зазначає про те, щорозпорядник майна не має повноважень вживати заходи щодо виявлення та збереження майна боржника, в тому числі перераховувати з депозитного рахунку нотаріуса кошти, що належать боржнику, оскільки згідно вимог КУзПБ це є повноваженнями ліквідатора у ліквідаційній процедурі. Кредитор має право безпосередньо звернутися до розпорядника майна за необхідною інформацією щодо проведених заходів в процедурі банкрутства. Однак, за час здійснення повноважень розпорядника майна у даній справі, від кредитора ОСОБА_1 не надходило жодного звернення про надання необхідної інформації, чим спростовуються твердження останнього про приховування розпорядником майна реального матеріально-фінансового становища боржника. Розпорядник майна звертає увагу, що кредитором так і не визначено чи має місце бездіяльність розпорядника майна у справі, оскільки за твердження кредитора майно боржника все ж таки виявлено. Оскільки КУзПБ не містить будь-яких вимог щодо змісту звітів розпорядника майна, зауваження кредитора про не зазначення відомостей про залишки грошових коштів на рахунках боржника та конкретний перелік транспортних засобів є невідповідними. Чинне законодавство не наділяє розпорядника майна повноваженнями щодо виявлення наявності транспортних засобів боржника шляхом встановлення їх місцезнаходження, оскільки на стадії розпорядження майном існують органи управління боржником, утворені відповідно до його установчих документів, до повноважень яких віднесено здійснення оперативно-господарської діяльності боржника, в тому числі звернення до суду з вимогами про повернення боржнику його майна. Крім того, згідно відповіді Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС у Донецькій області №31/5-2293 від 15.04.2021, що міститься в матеріалах справи та надсилалась всім кредиторам у справі, зазначена інформація про оголошення у розшук та затримання рухомого майна, а також щодо арештів та/або заборони на їх відчуження. Твердження кредитора про неналежне звернення до представництва боржника у м.Києві спростовується фактами встановленими постановою Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2022.

· Щодо нездійснення розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі.

- під час здійснення повноважень розпорядника майна, останній встановлено існування перешкод у здійсненні розпорядником майна заходів, необхідних для досягнення мети провадження у справі про банкрутство, що охоплює і питання виявлення, а отже і збереження майна боржника. У зв`язку із вказаним арбітражним керуючим подано до суду клопотання про припинення повноважень керівника боржника та тимчасового покладання виконання його обов`язків на розпорядника майна арбітражного керуючого Конового О.С. Вказане клопотання було задоволено згідно постанови Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2022.Станом на дату подання відзиву розпорядником майна здійснювалися заходи щодо отримання відповідної інформації про залишок грошових коштів на рахунках боржника. Крім того, розпорядник майна наголошує на тому, що ані КУзПБ, ані Правила ведення діловодства та архіву арбітражного керуючого, не встановлено обов`язку надання арбітражним керуючим документів, що підтверджують відповідну інформацію до звітів розпорядника майна, що подаються до господарського суду. Що стосується інформації про володіння боржником пакетами голосуючих акцій, то такі відомості наявні в матеріалах справи та подавалися і кредитору разом з апеляційною скаргою на ухвалу Господарського суду Донецької області від 18.01.2022 у справі №905/2199/20.

· Щодо проведення інвентаризації майна боржника та визначення його вартості.

- для усунення існуючих перешкод у здійсненні свої обов`язків, в тому числі, щодо проведення інвентаризації, здійснено ряд заходів щодо тимчасового покладання виконання обов`язків керівника боржника на розпорядника майна арбітражного керуючого Конового О.С. До того ж, матеріалами справи підтверджується факт того, що нерухоме майно боржника знаходиться в місті Донецьк, на території якого органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, що є загальновідомим фактом, тому розпорядник майна не може надати суду акти інвентаризації майна боржника.

· Щодо встановлення місцезнаходження боржника

- фактичні обставини вчинення розпорядником майна таких заходів встановлені у постанові Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2022 та не підлягають доказуванню.

· Щодо посилання кредитора на представництво інтересів боржника в судах невідомою фізичною особою Белах С.С. до моменту призначення Конового О.С. розпорядником майна та відсутність звернення до такої особи для вилучення у неї невідомих документів, розпорядник майна зазначає, що згідно положень КУзПБ розпорядник майна діє в межах повноважень, визначених цим Кодексом, серед яких повноваження вилучати майно у тих чи інших осіб відсутнє.

· Щодо посилання кредитора на зволікання розпорядника майна з отримання грошових коштів, належних боржнику, що знаходяться на депозитному рахунку приватного нотаріуса Дніпровського міського нотаріального округу Куряк С.А., розпорядник майна зазначає:

по-перше про те, що вказане не є бездіяльністю розпорядника майна внаслідок відсутності таких повноважень, якими наділений лише керівник боржника. Такі повноваження розпорядник майна набув згідно з постановою Східного апеляційного господарського суду від 01.08.2022, проте вже 22.08.2022 Господарським судом Донецької області за клопотанням кредитора Іванова АВ. постановлено ухвалу про заборону приватному нотаріусу Дніпровського міського нотаріального округу Киряк С.А. видачи (перерахування або переказ) з депозитного рахунку грошових коштів, отриманих від ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» на виконання зобов`язань перед Корпорацією «Індустріальна Спілка Донбасу» за заявою будь-яких осіб від імені Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу»;

Щодо тверджень розпорядника майна, про те що вищезазначене клопотання про відсторонення арбітражного керуючого, не було надіслано всім сторонам у справі про банкрутство боржника, що порушує вимоги статті 164 ГПК України та унеможливлює його прийняття та подальший розгляд.

Суд зазначає, що відповідно до статті 2 КУзПБ провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

ГПК України розрізняє 2 типи заяв: заяви по суті справи та заяви з процесуальних питань.

Частина 2 статті 161 ГПК України визначає, що заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву. Даний перелік є вичерпним.

Стаття 169 ГПК України до заяв з процесуальних питань відносить заяви та клопотання, а також заперечення проти заяв і клопотань.

Абзацом другим частини 4 статті 28 КУзПБ визначено, що відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень здійснюється господарським судом за клопотанням учасника провадження у справі або за власною ініціативою у разі:

1) невиконання або неналежного виконання обов`язків, покладених на арбітражного керуючого;

2) зловживання правами арбітражного керуючого;

3) подання до суду неправдивих відомостей;

4) відмови арбітражному керуючому в наданні допуску до державної таємниці або скасування раніше наданого допуску;

5) припинення діяльності арбітражного керуючого;

6) наявності конфлікту інтересів.

Отже, КУзПБ чітко визначає вид процесуального документа, на підставі якого розглядається питання про відсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень розпорядника майна - клопотання. Клопотання у свою чергу є видом заяв з процесуальних питань.

Параграфом 2 глави 1 розділу ІІІ ГПК України не передбачено надіслання клопотань іншим учасникам справи, окрім випадків подання їх на стадії виконання судового рішення, в тому числі в процесі здійснення судового контролю за виконанням судових рішень.

Проте, в даному випадку виконання судового рішення чи здійснення судового контролю за виконанням судового рішення не здійснюється.

Також суд зазначає, що згідно з матеріалами справи кредитори у справі підписані на розсилку процесуальних документів в електронному вигляді, та отримують ухвали суду шляхом надсилання їх на електронні адреси згідно з їх заявами.

Поряд з цим, суд звертає увагу на можливість учасників справи на ознайомлення з матеріалами справи в тому числі і з клопотанням яке є предметом розгляду в особистому кабінеті в підсистемі «Електронний суд», що унеможливлює порушення прав останніх.

Таким чином, посилання розпорядника майна на порушення приписів статті 164 ГПК України є безпідставним і таким, що не ґрунтується на нормах діючого законодавства.

Проаналізувавши вищевказані аргументи сторін, подані учасниками у справі вимоги та заперечення, докази і пояснення, а також здійснивши аналіз чинного законодавства, суд зазначає таке:

Арбітражний керуючий є суб`єктом незалежної професійної діяльності (частина 1 статті 10 КУзПБ). Вимоги до арбітражного керуючого визначені положеннями статті 11 Кодексу.

Права та обов`язки арбітражних керуючих під час виконання відповідних повноважень, зокрема, розпорядника майна, визначені у Кодексі (стаття 12, розділ ІІ. Розпорядження майном боржника).

Арбітражний керуючий має здійснювати неупереджене правозастосування, діючи з додержанням принципів незалежності і самостійності.

Відповідно до частини 1 статті 12 КУзПБ, арбітражний керуючий користується усіма правами розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією, ліквідатора відповідно до законодавства, у тому числі має право: запитувати та отримувати документи або їх копії від юридичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування та від фізичних осіб за їхньою згодою; отримувати інформацію з державних реєстрів.

За положеннями частини 8 статті 12 КУзПБ під час виконання повноважень арбітражний керуючий має право на безпосередній доступ до інформації про боржників, їхнє майно, доходи та кошти, у тому числі конфіденційної, що міститься в державних базах даних і реєстрах, у тому числі електронних.

Відповідно до абзацу другого частини 4 статті 28 КУзПБвідсторонення арбітражного керуючого від виконання повноважень здійснюється господарським судом за клопотанням учасника провадження у справі або за власною ініціативою у разі:

1) невиконання або неналежного виконання обов`язків, покладених на арбітражного керуючого;

2) зловживання правами арбітражного керуючого;

3) подання до суду неправдивих відомостей;

4) відмови арбітражному керуючому в наданні допуску до державної таємниці або скасування раніше наданого допуску;

5) припинення діяльності арбітражного керуючого;

6) наявності конфлікту інтересів.

Такі підстави, що визначені пунктами 1) - 6) абзацу другого частини 4 статті 28 КУзПБпов`язані із встановленням у різній формі фактів невиконання або неналежного виконання арбітражним керуючим покладених на нього обов`язків, або існування обставин, що об`єктивно унеможливлюють виконання арбітражним керуючим відповідних повноважень.

За змістом частини першої статті 44 КУзПБ під розпорядженням майном розуміється система заходів щодо нагляду та контролю за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, здійснення аналізу його фінансового стану, а також визначення наступної процедури (санації чи ліквідації).

Отже, основною метою процедури розпорядження майном у процедурі банкрутства є нагляд та контроль за управлінням і розпорядженням майном боржника з метою забезпечення збереження, ефективного використання майнових активів боржника, проведення аналізу його фінансового становища.

Відповідно до приписів частини 3 статті 44 Кодексу розпорядник майна зобов`язаний:

розглядати заяви кредиторів з грошовими вимогами до боржника, що надійшли в установленому цим Кодексом порядку;

вести реєстр вимог кредиторів;

повідомляти кредиторів про результати розгляду їхніх вимог;

вживати заходів для захисту майна боржника;

проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника та становища на ринках боржника;

виявляти (за наявності) ознаки фіктивного банкрутства, доведення до банкрутства, приховування стійкої фінансової неспроможності, незаконних дій у разі банкрутства;

скликати збори і комітет кредиторів та організовувати проведення їх засідань;

надавати державному реєстратору в електронній формі через портал електронних сервісів юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань відомості, необхідні для ведення Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, у порядку, встановленому державним органом з питань банкрутства;

надавати господарському суду та комітету кредиторів звіт про свою діяльність, а також здійснювати розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі;

не пізніше двох місяців з дня відкриття провадження у справі про банкрутство провести інвентаризацію майна боржника та визначити його вартість;

за можливості проведення санації боржника розробити план санації боржника та подати його на розгляд зборам кредиторів;

виконувати інші повноваження, передбачені цим Кодексом.

Згідно з частиною третьою статті 12 Кодексу під час реалізації своїх прав та обов`язків арбітражний керуючий зобов`язаний діяти добросовісно, розсудливо та з метою, з якою ці права та обов`язки надано (покладено); а відповідно до частини 1 статті 13 Кодексу під час здійснення своїх повноважень арбітражний керуючий є незалежним.

Водночас вказані обов`язки, які розпорядник майна зобов`язаний виконувати та, за невиконання яких, він несе відповідальність відповідно до законодавства України, розпорядник майна може виконати лише за наявності у нього необхідної інформації та документів бухгалтерської та фінансової звітності, документів щодо наявності та руху грошових коштів у боржника, інших первинних документів для об`єктивного та обґрунтованого розгляду вимог кредиторів та встановлення розміру кредиторської заборгованості і подальшого складання реєстру вимог кредиторів; балансів підприємства, фінансової звітності та інших документів, які свідчать про оборотні та необоротні активи підприємства, дебіторську заборгованість.

Положення статті 86 ГПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Судом встановлено, що ухвалою Господарського суду Донецької області від 30.03.2021, поряд з іншим, призначено розпорядником майна Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» арбітражного керуючого Конового О.С., встановлено строк проведення розпорядником майна інвентаризації майна боржника до 28.05.2021.

Також, судом встановлено, що з моменту призначення розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Конового О.С., останнім подавалися до суду звіти про свою діяльність, тобто розпорядник майна боржника був та є підзвітний суду.

Враховую, що реєстр вимог кредиторів у даній справі не затверджений, комітет кредиторів не сформований, звіти про свою діяльність подавалися розпорядником майна лише до суду.

Так, в матеріалах справи наявні звіти розпорядника майна за період виконання ним повноважень розпорядника майна.

Проаналізувавши зазначені звіти та наявні матеріали справи, суд зазначає, що чинний Кодекс України з процедур банкрутства визначає, що саме розпорядник майна має проводити аналіз фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника і результати проведених дій подати до справи про банкрутство. Розпорядник майна перевіряє наявність майна боржника та достовірність даних про майно, які можуть бути використані при визначенні фінансового та майнового стану боржника та при застосуванні подальшої судової процедури стосовно боржника.Не надання директором боржника інформації та документів необхідних для проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника не можуть перешкоджати проведенню розпорядником майна боржника покладених на нього обов`язків. В даному випадку розпорядник майна зобов`язаний вжиті всі належні та необхідні заходи для отримання інформації та документів необхідних для проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника.

Між тим, розпорядник майна боржника - арбітражний керуючий Коновий О.С. для отримання відповідної документації необхідної для проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника обмежився направленням запитів до органу статистики та податкової з приводу наявності рахунків, листів на адресу місцезнаходження юридичної особи боржника та адресу реєстрації керівника боржника, адресу бенефіціарного власника істотної участі боржника, а також на здійснення виїзду за адресою місця реєстрації Боржника, за результатами чого встановлено, що Боржник за вказаною адресою не перебуває.

З поданих розпорядником майна документів вбачається, що згідно з відповіддю Головного управління статистики у Донецькій області від 27.04.2021 в наданні інформації щодо річної фінансової звітності Боржника було відмовлено з посиланням на те, що така інформація може бути надати лише за згодою керівника або на підставі ухвали слідчого судді чи відповідного рішення суду.

Суд зазначає, що згідно з положеннями частини 1 статті 81 ГПК України передбачено право учасника справи у разі неможливості самостійно надати докази подати клопотання про витребування доказів судом.

Проте, попри пряму вказівку Головного управління статистики у Донецькій області на необхідність отримання рішення суду для надання доступу до річної фінансової звітності Боржника, розпорядник майна протягом більше ніж 15 місяців з моменту відмови в наданні інформації, що має істотне значення для належного виконання своїх обов`язків, процесуальне право на витребування цієї інформації не використав.

Також з матеріалів справи вбачається, що за відкритими даними ЄДРЮОФОПтаГФ учасниками боржника є три юридичні особи за законодавством Республіки Кіпр, проте незважаючи на відкритість і загальнодоступність вказаних даних, розпорядник майна не звертався до учасників Корпорації з метою отримання фінансово-господарської документації боржника.

Крім того, у розпорядника майна наявна інформація про інших колишніх співробітників Боржника, які в силу своєї посади мали доступ до статутних документів Боржника та його фінансової, податкової та іншої документації.

У відзиві на клопотання розпорядник майна зазначив, що 12.04.2021 ним було надіслано на адресу бенефіціарного власника істотної участі боржника ОСОБА_5 запит про надання відповідної інформації вих.№02-15/16 від 02.04.2021.

Із наданої розпорядником заяви вбачається, пункт щодо прохання надати контактні дані щодо посадових осіб боржника, у т.ч. головного бухгалтера. Однак, в матеріалах справи містяться докази того, що розпорядник майна розглядав кредиторські вимоги цілого ряду посадових осіб боржника, у т.ч. головного бухгалтера, фінансового директора, виконуючого директора, тощо. У всіх цих вимогах є контактні дані вказаних осіб.

Також в матеріалах справи наявна заява ОСОБА_2 від 14.09.2022 який зазначив, що в період з 08.04.2016 по 19.05.2020 обіймав посаду виконуючого директора боржника. Під час роботи на вказаній посаді виконував функції виконавчого директора з питань управління всією поточною фінансово-господарською діяльністю Корпорації, які полягали у т.ч. в аналізі фінансового та матеріального стану Корпорації, контролі за дотриманням платіжної дисципліни, своєчасної підготовки та поданні звітності до державних органів, дотриманні правил ведення обліку майна та грошових коштів Корпорації. З моменту порушення справи про банкрутство Корпорації і до теперішнього часу, жодна особа і в тому числі розпорядник майна Коновий О.С. не звертались для отримання будь-якої інформації або документів, які стосуються фінансово-господарської діяльності боржника, його фінансової/податкової звітності тощо.

Відповідно до пункту 5 частини 1 статті 12 КУзПБ арбітражний керуючий має право в тому числі запитувати та отримувати документи або їх копії від юридичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування та від фізичних осіб за їхньою згодою.

Проте доказів звернення розпорядника майна Конового О.С. до посадових осіб боржника з метою отримання інформації та документів необхідних для проведення інвентаризації майна боржника матеріали справи не містять.

Отже з матеріалів справи не вбачається, що розпорядником майна вжиті всі належні та необхідні заходи для отримання інформації та документів необхідних для проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника.

Розпорядник майна лише послався на певні труднощі, які перешкоджають на його думку для вчинення відповідних дій та як наслідок самоусунувся від виконання такого обов`язку.

За висновком суду таке самоусунення розпорядника майна Конового О.С. свідчить про невиконання покладених на нього повноважень, які визначені Кодексом України з процедур банкрутства та зазначені в ухвалі Господарського суду Донецької області від 30.03.2021.

Відповідно до частини 3 статті 44 КУзПБ, розпорядник майна зобов`язаний в тому числі і вживати заходів для захисту майна боржника.

Закон не розкриває змісту такої функції, як вжиття заходів для захисту майна боржника, але виходячи із загального розуміння поняття «захист», можна дійти висновку, що це поняття включає комплекс достатніх заходів для забезпечення схоронності майна у тому вигляді, в якому воно є та упередження ситуацій за яких майно може зникнути або втратити свою цінність повністю чи частково.

Для захисту майна в процедурі банкрутства вбачаються доцільними такі дії як: встановлення наявності майна, виявлення його місцезнаходження, забезпечення обмеження на нього впливу зовнішніх факторів, які потенційно можуть призвести до псування чи втрати майна (шляхом його передання на відповідальне зберігання, вилучення тощо).

Таким чином, саме розпорядник майна зобов`язаний використовувати всі надані йому повноваження та можливості для виявлення, встановлення місцезнаходження та обмеження впливу на майно зовнішніх факторів, які потенційно можуть призвести до псування чи втрати майна.

Суд зауважує, що такі заходи мають бути повними та достатніми для досягнення мети збереження, оскільки в іншому випадку слід констатувати неповноту та/або недостатність вчинених розпорядником майна дій для збереження майна боржника.

Судом встановлено, щорозпорядник майна виявив наявність окремого майна боржника, але не вчинив жодних дій для встановлення його об`єму, місцезнаходження та вжиття заходів щодо обмеження на нього впливу зовнішніх факторів.

Так у звіті розпорядником майна від 06.07.2021 зазначено, що останнім було виявлено майно боржника, а саме: наявні відкриті рахунки боржника в установах банків; володіння боржником пакетами голосуючих акцій (5% і більше) акціонерних товариств;наявність транспортних засобів у кількості 121 одиниць.

При цьому у звіті не зазначені а ні сума залишків коштів на рахунках боржника, а ні конкретний перелік транспортних засобів. Жодних документів в підтвердження інформації зазначеної у звіті суду не надано.

Також у звіті від 19.11.2021 розпорядник майна вказав, що 10.11.2021 у телефонному режимі приватним нотаріусом Дніпровського нотаріального округу Кир`як С.А. йому було повідомлено про прийняття на депозит від ПАТ «Дніпровський металургійний комбінат» грошових сум в рахунок погашення кредиторської вимоги 4 черги відповідно до ухвали суду від 14.11.2019 у справі №904/2104/19. Повідомлення щодо перебування коштів на депозитному рахунку отримані розпорядником від нотаріуса особисто.

В наступних звітах розпорядник майна не зазначає жодної інформації щодо вказаних коштів, їх загальну суму, а також інформацію щодо вчинення дій для їх збереження та перерахування на рахунки Боржника.

Таким чином, згідно звітів розпорядника майна, подальша доля вищевказаних коштів взагалі не невідома а ні суду, а ні кредиторам.

Суд зазначає, що розпорядник майна не був позбавлений права в разі неможливості отримання інформації щодо грошових коштів самостійно, звернутись до суду у порядку статті 81 ГПК України з відповідним клопотанням про витребування доказів.

Проте, з матеріалів справи та звітів розпорядника майна не вбачається, що останній звертався до банківських установта приватного нотаріуса із запитом щодо отримання інформації про суму коштів. Також розпорядник майна і не звертався до суду з відповідним клопотанням про витребування відповідної інформації.

Враховуючи вищенаведене, посилання розпорядника майна на пункт 1 статті 61 КУзПБ не може бути прийняте судом до уваги, оскільки існування аналогічної чи подібної функції у ліквідатора не звільняє розпорядника майна від виконання своїх функцій. При цьому, на думку суду, законодавець обґрунтовано поклав на розпорядника і ліквідатора функцію збереження майна (виявлення, пошук і повернення), оскільки невиконання даної функції на будь-якій стадії процедури банкрутства призведе до втрати майна та порушення прав кредиторів.

Частиною 3 статті 44 КУзПБ визначений обов`язок розпорядника майна надавати господарському суду та комітету кредиторів звіт про свою діяльність, а також здійснювати розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі.

Суд зазначає, що КУзПБ не визначає порядку розкриття такої інформації, однак, логічно, що такі дії мають надавати кредиторам такий обсяг інформації, якого буде достатньо для повного усвідомлення фінансового стану Боржника, прийняття виважених рішень та обізнаності про достатність чи недостатність майна для задоволення вимог кредитора.

У наданих звітах розпорядник майна Коновий О.С. констатує факт виконання своїх повноважень, проте враховуючи висновок суду про нездійснення в повному обсязі визначених КУзПБзаходів, такі звіти за своїм змістом та інформативним характером не можуть вважатися такими, що містять повну інформацію, яка відображає реальний стан, здійснення процедури розпорядженням майном боржника.

Слід зазначити, що звернення до розпорядника є правом кредитора, тоді як частиною 3 статті 44 КУзПБ визначений обов`язок розпорядника надавати господарському суду та комітету кредиторів звіт про свою діяльність, а також здійснювати розкриття кредиторам інформації щодо фінансового стану боржника та ходу провадження у справі.

Варто зазначити, що в жодному звіті розпорядникане наведені дані щодо майна боржника, які б давали кредиторам повне уявлення про фінансовий стан боржника. Так, розпорядник виявив рахунки боржника, але в жодному звіті не зазначено про суми коштів, які на них знаходяться; розпорядником виявлені транспортні засоби, але в жодному звіті не вказано навіть їх категорії (мопед, легковий, вантажний автомобіль тощо), розпорядник отримав повідомлення від приватного нотаріуса про перебування коштів на депозитному рахунку, однак в жодному звіті не вказані суми, які там знаходяться.

Таке відображення інформації у звітах жодним чином не можна визнати розкриттям інформації про фінансовий стан боржника.

Отже, розпорядник майна фактично не розкриває кредиторам інформацію щодо фінансового стану боржника, що є неналежним виконанням ч. 3 ст. 44 КУзПБ.

В огляді правових позицій Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду щодо застосування положень Кодексу України з процедур банкрутства (Рішення, внесені до ЄДРСР, за квітень червень 2022 року) зазначено позицію Суду, що залучення арбітражного керуючого до участі у справах, у т.ч. в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, сприятиме досягненню мети банкрутства через більш повне встановлення реального майнового стану боржника та усвідомлення арбітражним керуючим обставин щодо майнового стану боржника. Так, за висновком Верховного Суду, хоча основною особою у справі про банкрутство, яка має протиставляти свої аргументи у інших справах, є саме боржник, а не розпорядник майна, останній має відігравати певну субсидіарну роль на стороні боржника аби повідомити суду інформацію, яка буде суттєвою з огляду на розгляд справи (постанова Верховного Суду від 23.06.2022 у справі № 926/1275/21).

Доказів того, що розпорядник майна приймав участь в судових справах учасником яких є боржник, матеріали справи не містять.

Також, матеріали справи не містять доказів вчинення розпорядником майна дій визначених Законом щодо оформлення документів як керівника боржника з 01.08.22 дата покладення на розпорядника майна виконання обов`язків керівника боржника.

Згідно з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №923/1222/16 від 07.12.2021 принцип здійснення судового нагляду передбачає самостійність прийняття судом у справі про банкрутство рішення стосовно виду та інтенсивності нагляду з урахуванням процедури провадження, особи боржника та арбітражного керуючого, а також інших обставин справи.

Зважаючи на встановлені за матеріалами справи обставини, суд зазначає, що виконання покладених на арбітражного керуючого Конового О.С. обов`язків розпорядника майна Корпорації «Індустріальна спілка Донбасу» здійснюється останнім не в повному обсязі, без застосування всіх визначених нормами чинного законодавства механізмів. Дії розпорядника майна носять виключно формальний характер як то щодо збереження майна боржника, надання звітів, отримання фінансово-господарської документації боржника,проведення аналізу фінансово-господарського стану, інвестиційної та іншої діяльності боржника, тощо.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про неналежне виконання арбітражним керуючим Коновим О.С. повноважень розпорядника майна у даній справі, у зв`язку із чим клопотання кредитора ОСОБА_1 про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна у даній справі підлягає задоволенню.

Інші доводи клопотання та відзиву на клопотання судом відхиляються як такі, що не спростовують вищенаведені висновки суду.

Враховуючи відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна у справі, необхідним є визнання нової кандидатури арбітражного керуючого для призначення розпорядником майна.

Вирішуючи дане питання суд виходить з наступного:

Відповідно до частин 1, 2 статті 28 Кодексу України з процедур банкрутства, кандидатура арбітражного керуючого для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією визначається судом шляхом автоматизованого відбору із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи з числа арбітражних керуючих, внесених до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України, за принципом випадкового вибору. Арбітражний керуючий для виконання повноважень розпорядника майна або керуючого реструктуризацією, у разі відсторонення розпорядника майна або керуючого реструктуризацією, визначеного Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою, від виконання повноважень, керуючий санацією, керуючий реалізацією та ліквідатор призначаються господарським судом за клопотанням комітету кредиторів.

Отже системний аналіз приписів абз. 2 частини 1 статті 28 КУзПБ дозволяє дійти до висновку, що у разі відсторонення розпорядника майна, визначеного Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою, від виконання повноважень, наступний арбітражний керуючий для виконання повноважень розпорядника майна боржника у справі про банкрутство призначається господарським судом за клопотанням комітету кредиторів без застосування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до положень статті 1 КУзПБ сторони у справі про банкрутство - конкурсні кредитори (представник комітету кредиторів), забезпечені кредитори, боржник (банкрут).

Також відповідно до статті 1 КУзПБ, конкурсні кредитори - кредитори за вимогами до боржника, що виникли до відкриття провадження у справі про банкрутство і виконання яких не забезпечено заставою майна боржника.

З аналізу вищезазначених приписів статті 1 КУзПБ можна дійти до висновку, що конкурсний кредитор є стороною у справі про банкрутство, а тому уповноважений висловлювати точку зору, зокрема в частині кандидатури розпорядника майна.

Як зазначено вище, конкурсними кредиторами ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до суду подані клопотання про призначення розпорядником майна у справі арбітражного керуючого Глеваського В.В.

В свою чергу арбітражним керуючим Глеваським В.В. до суду надано заяву про згоду на участь у справі в якості розпорядника майна.

Розглянувши кандидатуру арбітражного керуючого Глеваського В.В., суд встановив, що в своїй заяві арбітражний керуючий повідомив, зокрема, про те, що вінне належить до жодної з категорій, які визначено Законом України «Про запобігання корупції» (для уникнення конфлікту інтересів), не належить до осіб, які визначені частиною третьою статті 28 Кодексу України з процедур банкрутства; його професійна діяльність є застрахованою згідно договору страхування відповідальності арбітражного керуючого № 046-00506/01ВАК від 05.10.2021.

Перевіривши кандидатуру арбітражного керуючого Глеваського В.В. на відповідність вимогам частини 3 статті 28 Кодексу України з процедур банкрутства, у тому числі включення арбітражного керуючого до Єдиного реєстру арбітражних керуючих, судом встановлено відповідність кандидатури вказаного арбітражного керуючого зазначеним вимогам. Доказів, які у розумінні статі 28 Кодексу можуть розглядатися в якості правових підстав вважати ОСОБА_7 заінтересованою особою відносно боржника чи його кредиторів, матеріали справи не містять.

За висновком суду кандидатура арбітражного керуючого Глеваського В.В. відповідає вимогам Кодексу України з процедур банкрутства.

Враховуючи обставини відсутності станом на теперішній час сформованого комітету кредиторів, а також пропозицій інших кредиторів щодо кандидатури арбітражного керуючого для призначення розпорядником майна у справі, суд з урахуванням приписів абз. 2 частини 1 статті 28 КУПБ, дійшов висновку про те, що у такому випадку підлягають задоволенню клопотання конкурсних кредиторів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як сторін у справі про банкрутство про призначення розпорядником майна арбітражного керуючого Глеваського В.В., за його згодою.

Вказані висновки суду узгоджуються з правовою позицією, викладеною у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі №908/570/20 від 02.12.2020.

Враховуючи вищезазначене, заяви інших арбітражних керуючих, які самостійно звернулися до суду із заявами про участь у справі, судом не розглядаються.

Судом також зазначається, що відповідно до частини 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна або ліквідатора визначається в розмірі середньомісячної заробітної плати керівника боржника за останніх 12-ть місяців його роботи до відкриття провадження у справі, але не менше трьох розмірів мінімальної заробітної плати за кожний місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень розпорядника майна, ліквідатора, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією, керуючого реалізацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником (кредитором або боржником) на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відкриття провадження у справі. У разі якщо процедура триває після закінчення авансованих заявником коштів, основна винагорода арбітражного керуючого сплачується за рахунок коштів, одержаних боржником - юридичною особою у результаті господарської діяльності, або коштів, одержаних від продажу майна боржника, яке не перебуває в заставі (абз. 6, 7 частини 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства).

У відповідності до зазначених норм Кодексу України з процедур банкрутства, враховуючи відсутність у справі відомостей про середньомісячну заробітну плату керівника боржника за останні 12 місяців його роботи до відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку про можливість призначення розпоряднику майна боржника грошової винагороди в розмірі трьох мінімальних заробітних плат за кожен місяць виконання повноважень за рахунок коштів, одержаних боржником у результаті господарської діяльності, або коштів, одержаних від продажу майна боржника, яке не перебуває в заставі, згідно з частини 2 статті 30 Кодексу України з процедур банкрутства.

Керуючись статтями 1, 2, 6, 9, 10, 12, 28, 30, 44 Кодексу України з процедур банкрутства, статтями 2, 3, 12, 76-79, 86, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Задовольнити клопотання кредитора ОСОБА_1 м.Донецьк №б/н від 15.08.2022 про відсторонення арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна Корпорації «Індустріальна спілка Донбасу».

Відсторонити арбітражного керуючого Конового О.С. від виконання повноважень розпорядника майна у справі про банкрутство Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу».

Задовольнити клопотання кредиторів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про призначення розпорядником майна арбітражного керуючого Глеваського В.В.

Призначити розпорядником майна Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» (), арбітражного керуючого Глеваського Віталія Васильовича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого №1724 від 20.03.2015, поштова адреса: 09117, Київська область, м.Біла Церква, вул. Надрічна, 68) та встановити розмір оплати послуг арбітражного керуючого за виконання повноважень розпорядника майна Корпорації «Індустріальна Спілка Донбасу» у розмірі трьох мінімальних заробітних плат за кожний місяць виконання ним повноважень.

Направлення даної ухвали здійснювати шляхом електронного листування на електронні адреси учасників справи.

Ухвала набрала законної сили 15.09.2022 та може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги до Східного апеляційного господарського суду у строки, передбачені ГПК України.

Суддя М.О. Лейба