ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КІРОВОГРАДСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21 вересня 2022 рокуСправа № 912/1153/22

Суддя Господарського суду Кіровоградської області Бестаченко О.Л., розглянувши матеріали заяви №б/н від 29.08.2022 ОСОБА_1 (далі - гр. ОСОБА_1 ), АДРЕСА_1 , РНОКПП: НОМЕР_1 ,

про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до Господарського суду Кіровоградської області через систему "Електронний суд" із заявою про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця на підставі ч. 2 ст. 115 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) з вимогою відкрити провадження у справі про його неплатоспроможність.

Розглянувши зазначену заяву, господарський суд дійшов висновку, що така заява підлягає залишенню без руху з таких підстав.

За ч. 1 ст. 2 КУзПБ - провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України), іншими законами України.

Судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. (ч. 1 ст. 3 ГПК України)

Ухвалою від 05.09.2022 господарський суд заяву від 29.08.2022 №б/н гр. ОСОБА_1 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи - підприємця залишив без руху. Встановив гр. ОСОБА_1 строк усунення виявлених недоліків при поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство - десять днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху. Встановив спосіб усунення недоліків заяви шляхом надання суду: письмових відомостей із зазначенням щодо наявності у заявника або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, засвідчені копії яких додано до позовної заяви; письмово викладеного попереднього (орієнтовного) розрахунку суми судових витрат, які заявник поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи та підтвердження про те, що не подано іншої заяви до цього самого боржника; належного конкретизованого списку кредиторів із зазначенням щодо кожного кредитора окремо загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені); належних докази наявності заборгованості перед кредиторами, про яких зазначено в заяві від 30.08.2022 №б/н, щодо кожного кредитора окремо із документальним підтвердженням суми грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором; копії документів, що підтверджують право власності боржника на майно (щодо права спільної часткової власності на 1/4 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 ); копії трудової книжки боржника; відомостей про всі наявні рахунки боржника (у тому числі депозитні рахунки), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках; доказів авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень, а саме у розмірі 39 000,00 грн.

16.09.2022 гр. ОСОБА_1 в системі "Електронний суд" сформована заява №б/н від 16.09.2022 про усунення недоліків з вимогами: прийняти та розглянути заяву про усунення недоліків визначених ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 05.09.2022 року у справі №912/1153/22; відкрити провадження у справі №912/1153/22 щодо визнання гр. ОСОБА_1 , неплатоспроможною; додати подану заяву до матеріалів справи.

Розглянувши заяву від 16.09.2022 №б/н про усунення недоліків, господарський суд дійшов висновку про необхідність повернення заяви про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця, з огляду на таке.

Щодо посилання заявниці на безпідставність вимоги суду щодо надання інформації, визначеної у п. 8-9 ч. 3 ст. 162 ГПК України, господарський суд зазначає, що за ч. 1 ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України. Господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог цього Кодексу (ч. 3 ст. 37 КУзПБ).

Згідно ч. 1 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Отже, заява про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця повинна відповідати загальним вимогам до позовної заяви, встановленим ГПК України.

Також, заявницею не надано первинних документів (усіх договорів, квитанцій, банківських виписок тощо), що підтверджують суми грошових зобов`язань (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстав виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із законом або договором.

Судом не приймається до уваги посилання заявника щодо відсутності у нього всіх кредитних договорів, оскільки заявник, як сторона договорів не позбавлений права звернутися до відповідних фінансових установ з метою отримання відповідних документів, які стосуються його прав та обов`язків, проте докази таких звернень заявником до заяви не додано. Чинним законодавством України, зокрема, Законом України "Про інформацію" врегульовано відносини щодо створення, збирання, одержання, зберігання, використання, поширення, охорони, захисту інформації.

Наведене, в свою чергу, унеможливлює для господарського суду здійснити перевірку обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясувати наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Центрального апеляційного господарського суду від 07.12.2021 у справі №904/6465/21.

Крім того, суддя повторно звертає увагу заявника, що він не позбавлений права звернутися до відповідних податкових органів щодо отримання інформації про всі наявні рахунки відкриті ним в банках та інших фінансово-кредитних установах в Україні.

В той час, гр. ОСОБА_1 вказує на наявність заборгованості перед 3 банками та 33 мікрофінансовими установами, однак заявницею не надано відомостей про жоден з наявних рахунків боржника (крім наданих виписок АТ КБ "Приватбанк" по картці/рахунку за договором SAMDNWFC3 від 05.08.2015 та за договором №SAMDN50ТС000799798 від 25.06.2008), які відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах в Україні та за кордоном, їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках, обов`язок надання такої інформації суду імперативно покладено на заявника і її відсутність є перешкодою для відкриття провадження у справі.

Заявниця не декларує суду відомостей про те, що такі рахунки відсутні, тобто умисно ухиляється від відповіді на це запитання, посилаючись на те, що можливості отримати відомості про свої власні рахунки їй не надає законодавство, що точні відомості про рахунок знає банк чи фінансова установа, однак таке посилання є нікчемним, оскільки вона як клієнт банку чи фінансової установи повинна звернутися до неї і отримати ці відомості у відповідності до положень ст. 1076 Цивільного Кодексу України.

Крім того, гр. ОСОБА_1 фактично підміняє поняття "інформація про відкриті рахунки" на поняття "наявні у неї виписки по рахунках" з метою не надання інформації про відкриті рахунки.

Також заявницею не надано доказів погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань (банківські виписки, довідки із фінансових установ із зазначенням останнього здійсненого боржником платежу, претензії відповідних осіб тощо).

В ухвалі 05.09.2022 про залишення без руху заяви гр. ОСОБА_1 від 29.08.2022 про неплатоспроможність боржника - фізичної особи або фізичної особи-підприємця, господарський суд звертав увагу, що надана заявником роздруківка з сайту Українського бюро кредитних історій не може бути належним, допустимим та достатнім доказом, що підтверджує обставини про суми грошових вимог кредиторів (заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строку їх виконання згідно із договором.

У постанові Верховного Суду від 21.10.2020 у справі №915/36/20 висловлено позицію, за якою на момент подачі заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство боржником повинні бути надані документи (первинні документи, договори, бухгалтерський баланс, аудиторський висновок, судові рішення тощо), які підтверджують наявність ознак неплатоспроможності або її загрози, інакше таке банкрутство має ознаки фіктивного, тобто ініційованого з метою невиконання зобов`язань.

Таким чином, за відсутності усіх первинних документів у суду відсутня можливість встановити наявність ознак неплатоспроможності заявника або загрози такої неплатоспроможності. Відсутність доказів наявності первісної документації, на підставі якої виникла заборгованість та суми такої заборгованості позбавляє суд можливості надати оцінку щодо права боржника звернутись до господарського суду з заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство в порядку ч. 2 ст. 115 КУзПБ.

За ч. 1, 3-4 ст. 74 ГПК України - кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Також, заявником не надано на виконання вимог ухвали суду від 05.09.2022 доказів авансування на депозитний рахунок Господарського суду Кіровоградської області винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 39 000,00 грн.

Заявник, посилаючись на позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 19.11.2020 у справі №910/726/20, додав до заяви від 29.08.2022 №б/н заяву на затвердження кандидатури Белінської Наталії Олександрівни та призначення керуючим реструктуризацією; заяву арбітражного керуючого Белінської Н.О. про участь у справі про неплатоспроможність гр. ОСОБА_1 ; від 21.12.2021 договір №б/н про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого, згідно з яким ОСОБА_1 внесла на рахунок Господарського суду Кіровоградської області 3 560,75 грн (23.12.2021 - 1 860,75 грн та 21.07.2022 - 1 700,00 грн) авансування винагороди арбітражному керуючому. Доказів внесення коштів на рахунок Господарського суду Кіровоградської області для авансування винагороди арбітражному керуючому Згамою І.П. не надано.

Поряд з цим, суд враховує таку позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 17.02.2021 у справі №927/166/20: "Обов`язок боржника авансувати винагороду арбітражного керуючого до звернення з відповідною заявою до суду визначено КУзПБ, і подання доказів авансування є обов`язковою умовою, встановленою ст. 116 зазначеного Кодексу.

При цьому ані названий Кодекс, ані інші чинні норми законодавства не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, які не встановлюють умов, за яких суд може відстрочити, розстрочити чи звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому.

До вимог про авансування винагороди керуючому реструктуризацією не застосовується аналогія закону щодо звільнення від сплати судового збору, оскільки авансування винагороди керуючому реструктуризацією та сплата судового збору мають різну правову природу, регулюються різними нормативно-правовими актами, мають різну сферу застосування та кінцеву мету (висновок, викладений у постановах Верховного Суду від 19.11.2020 у справі №927/203/20, від 19.11.2020 у справі №910/726/20).

Обов`язок заявника при зверненні із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність авансувати на депозитний рахунок суду винагороду керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень врегульований положеннями КУзПБ, і до такого обов`язку не підлягають застосуванню положення Закону України "Про судовий збір" щодо звільнення заявника від авансування (висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 24.09.2020 у справі №910/2629/20).

Норми статті 116 КУзПБ не містять положення про можливість здійснити розподіл між кредиторами зобов`язань зі сплати коштів на відшкодування витрат арбітражного керуючого, пов`язаних з виконанням ним повноважень у справі.

У ст. 114 КУзПБ передбачено право кредиторів за рахунок власних коштів встановити арбітражному керуючому додаткову винагороду, а не здійснити авансування винагороди арбітражному керуючому."

Про можливість укладення між боржником та арбітражним керуючим угоди про відстрочення та/або розстрочення сплати винагороди арбітражному керуючому, Верховним Судом у вказаній постанові не зазначено.

Поряд з цим, згідно з ч. 1 ст. 30 КУзПБ арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду.

Частиною 2 ст. 30 КУзПБ передбачено, що сплата основної винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією здійснюється за рахунок коштів, авансованих заявником на депозитний рахунок господарського суду, який розглядає справу, до моменту подання заяви про відновлення відкриття провадження у справі.

Згідно абз. 3 ч. 2 ст. 30 КУзПБ розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Законом України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" установлено у 2022 році місячний прожитковий мінімум для працездатних осіб становить: з 1 січня - 2 481,00 грн, з 1 липня - 2 600,00 грн, з 1 грудня - 2 684,00 грн.

Отже, станом на дату звернення заявника із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність розмір авансування винагороди керуючому реструктуризацією повинен становити 39 000,00 грн. ((2 600,00 грн прожитковий мінімум для працездатних осіб, станом на дату звернення із заявою х 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) х 3 місяці виконання повноважень керуючим реструктуризацією).

Суд зазначає, що відмова від авансування, відсутність майна у боржника або ж відсутність інших джерел для покриття витрат на виплату винагороди арбітражному керуючому судом може розцінюватись, як примушування до безоплатної праці, що забороняється та прирівнюється до рабства у контексті статті 4 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та інших міжнародних актів (зокрема, Конвенції 1926 року про заборону рабства, Конвенції Міжнародної організації праці про примусову чи обов`язкову працю 1930 року ратифіковану Україною 10.08.56 року, Конвенції Міжнародної організації праці №105 про скасування примусової праці 1957 року ратифіковану Україною 05.10.2000 року), резолюції Економічної і Соціальної Ради ООН (ЕКОСОС) 1996 року тощо) та суперечить статті 43 Конституції України.

Законодавцем не передбачено жодних альтернативних можливостей авансуванню на депозитний рахунок суду оплати послуг керуючого реструктуризацією за три місяці виконання ним повноважень, що є гарантією з боку держави оплати праці цією особи на час формування реєстру вимог кредиторів у справі про банкрутство та відповідає гарантіям на оплату праці відповідно до частин другої, шостої статті 43 Конституції України.

Проте, КУзПБ та інші норми законодавства не передбачають права боржника бути звільненим від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають можливості відстрочення чи розстрочення заявнику в авансуванні такої винагороди.

Зазначені висновки узгоджуються з правовими висновками, викладеними у постановах Верховного Суду від 24.09.2020 у справі №910/2629/20, від 19.11.2020 у справі №910/726/20, від 19.11.2020 у справі №927/203/20.

Будь-яких положень, умов та підстав, за яких суд може відстрочити, розстрочити або звільнити заявника від здійснення авансування винагороди арбітражному керуючому, чинним законодавством України не передбачено.

У зв`язку з однозначним врегулюванням даного питання про обов`язок боржника-фізичної особи здійснити авансування винагороди арбітражного керуючого саме на депозитний рахунок господарського суду в момент звернення із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, господарський суд не вбачає в поданих боржником матеріалах належних доказів дотримання положень п. 12 ч. 3 ст. 116 КУзПБ.

Суд, у відповідності до ч. 2 ст. 19 Конституції України, зобов`язаний діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Разом з тим, суд звертає увагу заявника на те, що відповідно до ст. 129 Конституції України здійснюючи свої конституційні обов`язки, господарські суди повинні дотримуватися принципів здійснення правосуддя, зокрема, принципу рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Враховуючи даний принцип, господарський суд позбавлений права надавати перевагу будь-якій стороні, в тому числі, й у питанні розстрочення сплати винагороди керуючому реструктуризацією.

Отже, за вищевикладеного, заявою від 16.09.2022 про усунення недоліків боржником не усунуто недоліки, визначені ухвалою суду від 05.09.2022, а лише констатовано факт не бажання та неможливості їх усунення з обґрунтуванням такої позиції.

Господарський суд звертає увагу заявниці, що згідно з ч. 1-4 ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно ч. 3 ст. 37 КУзПБ господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу

Відповідно до приписів ч. 1-2 ст. 174 ГПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно ч. 4 ст. 174 ГПК України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Статтею 113 КУзПБ встановлено, що провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Приписами ч. 1 ст. 38 КУзПБ передбачено, що господарський суд не пізніше п`яти днів з дня надходження заяви про відкриття провадження у справі або закінчення строку на усунення недоліків заяви повертає її та додані до неї документи без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 38 КУзПБ повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство не перешкоджає повторному зверненню з такою заявою до господарського суду у встановленому порядку.

Враховуючи вищевикладене, суддя повертає заяви гр. ОСОБА_1 від 29.08.2022 №б/н про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця та від 16.09.2022 №б/н про усунення недоліків, а також додані до них документи без розгляду.

В той час, з урахуванням надходження матеріалів заяв гр. ОСОБА_1 від 29.08.2022 №б/н про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця та від 16.09.2022 №б/н про усунення недоліків через систему "Електронний суд", суд фактично не повертає такі матеріали.

Керуючись ст. 2, 9, 38, 113, 116-117 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. 3, 12, 174, 232-235, 255 Господарського процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Заяви гр. ОСОБА_1 від 29.08.2022 №б/н про неплатоспроможність боржника фізичної особи або фізичної особи - підприємця та від 16.09.2022 №б/н про усунення недоліків, а також додані до них документи повернути заявниці - гр. ОСОБА_1 .

Ухвала набирає законної сили з моменту її прийняття.

Ухвала може бути оскаржена до Центрального апеляційного господарського суду в порядку, встановленому Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства.

Копію ухвали надіслати гр. ОСОБА_1 (через підсистему "Електронний суд").

Ухвалу підписано 21.09.2022.

Суддя О.Л. Бестаченко