УХВАЛА

про відмову у задоволенні заяви

12.09.2022Справа № 910/5365/22

Суддя Господарського суду міста Києва Головіна К.І., розглянувши

заяву ОСОБА_1

із запереченнями щодо розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження та перехід до загального позовного провадження

у справі за позовом Акціонерного товариства Комерційний Банк "Приватбанк"

до ОСОБА_1

про стягнення 16 297,73 грн.

без виклику учасників справи

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство Комерційний Банк "Приватбанк" (далі - АТ КБ "Приватбанк", позивач) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до ОСОБА_1 , який на час спірних правовідносин мав статус фізичної особи-підприємця (далі - ОСОБА_1 , відповідач), про стягнення заборгованості у сумі 16 297,73 грн. за кредитним договором від 21.04.2016.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.07.2022 вказану позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу вирішено розглядати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, учасникам спору надана можливість реалізувати свої процесуальні права та обов`язки до 29.08.2022.

02.09.2022 від відповідача ОСОБА_1 надійшла заява із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та перехід до розгляду справи в загальному позовному провадженні.

Вказана заява мотивована тим, що справа потребує детального розгляду по суті та з`ясування всіх обставин, а саме: правильного визначення суми позовних вимог та перегляду строків погашення заборгованості, від чого відмовляється позивач, а тому існує необхідність розгляду справи за участю сторін у порядку загального позовного провадження для правильного врегулювання спору. У цій же заяві відповідач просить розпочати розгляд справи після завершення воєнного стану в Україні, оскільки він був залучений до лав територіальної оборони та перебуває на стадії підписання контракту щодо здійснення військової служби.

Згідно з ч. 4 ст. 250 ГПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або про розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Розглянувши заяву ОСОБА_1 із запереченнями щодо розгляду справи у спрощеному позовному провадженні, суд вважає її необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 3 ст. 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

За змістом ч. 5 ст. 12, ч. 2 ст. 247 ГПК України малозначними справами є: справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У порядку спрощеного позовного провадження, окрім малозначних справ, може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції Господарського суду, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Як вбачається із матеріалів позову, справа є малозначною, не є складною та відноситься до переліку справ, які можуть бути розглянуті тільки у спрощеному позовному провадженні, про що суд вже зазначав в ухвалі про відкриття провадження у справі, при цьому наведені відповідачем доводи не є підставою для розгляду спору за правилами загального позовного провадження, враховуючи також характер спірних правовідносин, предмет та обсяг доказування у справі.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи після завершення воєнного стану в Україні, суд зазначає, що конкретні відомості про час закінчення воєнного стану на даний момент суду не відомі, а тому відкладення справи на невизначений строк може спричинити порушення прав позивача на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Суд також звертає увагу заявника положення ст. 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану", згідно з якими повноваження судів не можуть бути припинені.

Статтею 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Згідно з рекомендаціями Верховного Суду від 04.03.2022 «Щодо особливостей здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан», процесуальні строки, зокрема, проведення підготовчого провадження, розгляду справи по суті, строки розгляду апеляційної, касаційної скарг, заяви про перегляд за нововиявленими чи виключними обставинами в умовах воєнного чи надзвичайного стану, визначено як розумні.

Оскільки на даний час Господарський суд міста Києва здійснює правосуддя в умовах воєнного стану відповідно до Конституції України та розглядає справи в межах розумних строків, враховуючи що в даній справі сторони у судове засідання не викликаються, то підстав для відкладення розгляду справи до закінчення воєнного стану в Україні, у суду немає.

Одночасно суд наголошує, що відповідно до з ч. 1-3 ст. 80 ГПК України учасники справи не позбавлені права надавати пояснення, докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Таким чином, за змістом указаних приписів закону позивач та відповідач мають право (і суд надає їм таку можливість) реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Крім того, суд роз`яснює заявнику, що за змістом п. 3 ч. 1 ст. 227 ГПК України перебування сторони спору у складі Збройних Сил України або інших утворених відповідно до закону військових формувань, що переведені на воєнний стан або залучені до проведення антитерористичної операції, є підставою для зупинення провадження у справі, але з підтвердженням відповідних обставин належними доказами.

Так, згідно з ч. 3 ст. 13 ГПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 12, 234, 247, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1 про перехід до розгляду справи у порядку загального позовного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та окремо від рішення суду не підлягає оскарженню.

Суддя Головіна К.І.