ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"31" серпня 2022 р.м. Одеса Справа № 916/235/22

Господарський суд Одеської області у складі судді Бездолі Ю.С.

при секретарі судового засідання: Степанюк А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовні вимоги Акціонерного товариства ДТЕК Одеські Електромережі (65031, Одеська обл., м. Одеса, вул. Миколи Боровського, буд. 28 Б, )

до відповідача: Комунального некомерційного підприємства Центр первинної медико-санітарної допомоги Білгород-Дністровської районної ради (67700, Одеська обл., м. Білгород-Дністровський, вул. Миколаївська, буд. 55-А, )

про стягнення 21778,05 грн., -

за участю представників сторін:

від позивача: Лапчева Н.В., адвокат, діє на підставі довіреності

від відповідача: Орлова В.В., керівник

Суть спору: Акціонерне товариство ДТЕК Одеські Електромережі звернулось до Господарського суду Одеської області з позовом до Комунального некомерційного підприємства Центр первинної медико-санітарної допомоги Білгород-Дністровської районної ради про стягнення 21778,05 грн., з яких: 21591,71 заборгованості за недовраховану електричну енергію, 159,72 грн. пені, 26,62 грн. 3% річних.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивач посилається на порушення відповідачем Правил роздрібного ринку електричної енергії, а саме: фіксацію індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів, внаслідок чого було складено акт про порушення та визначено обсяг та вартість необлікованої електричної енергії.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 07.02.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; визначено здійснювати розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження; призначено судове засідання на 01.03.2022 о 12:00.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, в Україні було введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Водночас, Указом Президента України від 14.03.2022 №133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні воєнний стан в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 18 квітня 2022 року №259/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб. Указом Президента України від 12 серпня 2022 року №573/2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

У зв`язку з запровадженням з 24.02.2022 на всій території України воєнного стану через військову агресію російської федерації проти України, початком військових дій та перебуванням судді Бездолі Ю.С. у відпустці, судове засідання 01.03.2022 о 12:00 не відбулось. Ухвалою суду від 27.04.2022 судове засідання призначено на 07.06.2022 о 12:30; запропоновано сторонам по справі повідомити про можливість участі у засіданнях суду очно або в режимі відеоконференції за наявності умов або скористатись своїм правом та подати до суду заяву про розгляд справи за відсутності представників з обґрунтуванням обставини, що ця відсутність не буде перешкоджати реалізації процесуальних прав та вирішенню спору.

30.05.2022 за вх.№9131/22 до суду від відповідача надійшов відзив, який прийнято судом до розгляду. У поданому відзиві на позовну заяву відповідач просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на наступне:

- відповідач вказує, що з метою запобігання розкраданню електричної енергії на кожусі приладу обліку електричної енергії були встановлені індикатори магнітного поля М11031658 та М11031659, проте на думку відповідача індикатор магнітного поля Магнет не відповідає пороговим значенням вимірювань магнітного поля, який має перевищувати 100 мТл, тоді як індикатор Магнет реагує на показник 50 мТл, що є нижчим від встановленого Правилам роздрібного ринку електричної енергії (ПРРЕЕ) значенням;

- відповідач зауважує, що оскільки індикатор Магнет не відповідає пороговим значенням та реагує на постійні магнітні поля з нижчим пороговим показником, такий індикатор може зреагувати і на магнітні поля, вплив яких не вважається порушенням та які можуть виникати поза волею та за відсутності протиправних дій відповідача, тому факт спрацювання індикатору не може доводити юридичного складу правопорушення в діях відповідача;

- відповідач зазначає, що наданий позивачем сертифікат індикатору магнітного поля Магнет посвідчує відповідність такого індикатору не вимогам методики як нормативного документу, а внутрішнім технічним документам виробників, які не є обов`язковими для споживачів електричної енергії;

- відповідач вказує, що враховуючи незгоду у зазначеними в акті порушеннями та враховуючи функціональні можливості встановленого у відповідача приладу обліку, рішення про донарахування вартості електричної енергії прийнято передчасно та потребувало обов`язкового проведення відповідного експертного дослідження на предмет наявності чи відсутності у пам`яті приладу обліку повідомлень про вплив магнітного поля;

- відповідач зауважує, що засіб комерційного обліку відповідача знаходиться на зовнішній стіні будівлі, територія по периметру будівлі не є власністю та не перебуває в користуванні відповідача, доступ до вказаного засобу комерційного обліку є відкритим, а отже на думку відповідача, в силу приписів підпункту 8 пункту 5.5.5 ПРРЕЕ відповідач не несе відповідальності за збереження і цілісність засобу комерційного обліку;

- на думку відповідача акт про порушення №8011470 від 15.04.2020 складений з порушенням законодавства, оскільки в графі Перевіркою встановлено, що зазначається адреса, за якою виявлено порушення, проте у вказаному акті адресу не зазначено, а вказано назву відповідача, окрім того у вказаному акті відповідачу інкримінують порушення п.п.5 п.5.5.5 ПРРЕЕ, який не існує. Окрім того, у розділі 4 акту визначено, що переріз проводу (кабелю) складає 2х1,5 мм, вимірювання проводились приладом ПТ 100 інвентарний номер 9121453, документ, підтверджуючий повірку вказаного приладу, відповідачу не надавався, а згідно акту про порушення датою повірки цього приладу є 20.09.2020, при тому, що сам акт про порушення складено 15.04.2020, тому на думку відповідача, з урахуванням того, що розділом 8.4 ПРРЕЕ вказано, що при визначенні обсягу та вартості електричної енергії враховується діаметр кабелю, то відповідні розрахунку відповідача здійснено з порушенням ПРРЕЕ.

Ухвалою суду від 07.06.2022 відкладено розгляд справи 12.07.2022 о 12:45. У судовому засіданні 12.07.2022 судом оголошено перерву до 01.08.2022 о 10:00. У судовому засіданні 01.08.2022 судом оголошено перерву до 15.08.2022 об 11:00.

04.08.2022 за вх.№15387/22 до суду від позивача надійшли письмові пояснення, які залучено судом до матеріалів справи. В поданих поясненнях позивач надає заперечення на обставини, які викладені у відзиві та вказує наступне:

- позивач вказує, що відповідно до пункту 8.4.3 ПРРЕЕ, оператором системи з метою запобігання розкраданню електричної енергії можуть бути встановлені індикатори на лічильники електричної енергії споживача, індикатори мають бути сертифіковані (атестовані у разі встановлення лічильників із вмонтованим індикатором) в установленому порядку та мають фіксувати вплив на лічильник полів, силові характеристики яких перевищують такі порогові значення: для постійних магнітних полів - 100 мТл, 50 мТл; для змінних магнітних полів - 30 мТл; для електричних полів - 5 кВ. Індикатор впливу магнітного поля встановлюється з метою фіксації впливу магнітного поля певної потужності на прилад обліку, тобто не фізичного втручання, як у випадку з пломбою, а саме дії магнітного поля;

- позивач зауважує, що факт установлення індикаторів та їх стан мають бути зафіксовані в акті про пломбування або в іншому документі, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на/у лічильниках (у тому числі передбачених виробником лічильника), відповідність їх стану (неспрацьований) та передачу цих лічильників, пломб та індикаторів на збереження, який складається у двох примірниках представниками оператора системи у присутності споживача (власника або користувача об`єкта) або уповноваженої ним особи та підписується ними, таким чином, ПРРЕЕ передбачають або сертифікацію індикаторів, або атестацію індикаторів у разі встановлення приладів обліку з вмонтованим індикатором. Даний сертифікат відповідності зареєстровано в Державному реєстрі №UА1.170.0040268-16 та розповсюджується на продукцію (індикатори магнітного поля Магне Т), виготовлену в період з 02.12.2016 до 01.12.2018, та відповідає вимогам ТУ У 26.5-2:2016;

- позивач вказує, що відповідно до експертного дослідження №41П від 19.02.2013, Управлінням Міністерства внутрішніх справ України були дослідженні пломби які являють собою прямокутну паперову наклейку червоного кольору з розташованій на ній капсулі зі спеціальної магнітної суспензії, яка піддається впливу під час перемінного та електричного магнітного поля. Індикаторна наклейка має розміри сторін 60x25x2мм, діаметр капсули зі суспензією - 13 мм, діаметр суспензії - 7 мм, відстань між сегментами суспензії - 2мм. Таким чином, при використанні неодимового магніту (дія магнітного поля) спостерігається, що магнітна суспензія на пломбі МагнеТ змінює свою структуру та форму, тобто, дана суспензія відділилася на внутрішній полімерний шар. Така зміна структури та форми магнітної суспензії чітко відображена на фото матеріалах, які приєднані до справи. Також позивач вважає зазначити, що індикатори стійкі до кліматичних факторів і витримують температуру повітря від мінус 40 С до плюс 120 С, сонячного випромінювання, відносній вологості повітря до 100% (при температурах до плюс 60 С), стійкі до оливу та бензину, стійкі до термоокислювального старіння, стійкі до механічних дій, та витримують три одиничних ударів силою (0,25+4) Дж за ДСТУ 3135.0;

- позивач зауважує, що відповідно до приписів ПРРЕЕ та враховуючи висновки ВС факт порушення підтверджено належними та допустимими доказами і не потребує доведення позивачем додатково факту втручання в роботу приладу обліку, та необхідності проведення експертизи, як про це наголошує відповідач;

- на думку позивача відповідальність за збереження та цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб відповідно до акту про пломбування покладається на власника або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені і яка відає цією територією (приміщенням), окрім того відповідно до п.4 додатку №7 до договору споживач несе відповідальність за технічний стан і безпечну експлуатацію усього електрообладнання, яке знаходиться на його балансі. Як передбачено п.1.2 додатку №7 до договору, на балансовій належності споживача знаходиться кабельна лінія СІП довжиною 20 м. від опори ПЛ-0.4кВ ТП-221 до ЩО-0,22 кВ будинку ФАПа за адресою: с. Малога, вул. Кишинівська, 221/а, щит обліку, дообліковий автоматичний вимикач ВА-25 А, електричний лічильник, внутрішні мережі будинку ФАПа. Таким чином, з урахуванням наведених умов договору та п.2 додатку №7 до договору, межа відповідальності за стан обслуговування електромереж та установок встановлено на контактах на опорі між ПЛ-0.4 (позивача) та проводом СІП (відповідача), тому саме відповідач має нести відповідальність за виявлені порушення ПРРЕЕ;

- позивач зазначає, що помилковою є думка відповідача, що позивачем повинно бути доведено у який спосіб споживачем здійснено втручання в прилад обліку, та відсутність його вини, так як прилад встановлено на фасаді та є доступ третіх осіб, оскільки законодавець жодним нормативно-правовим актом не зобов`язує оператора системи розподілу доводити факт можливості вчинення чи у який спосіб вчинено порушення. На думку позивача, оператор має довести лише факт встановлення та передачі на збереження споживачу засобу обліку та власне самого факту виявлення порушення. Отже, обставини, на які посилається відповідач в відзиві, окрім власних міркувань та помилкових тверджень, належними доказами не підтверджуються.

15.08.2022 за вх.№26256/22 до суду від позивача надійшло клопотання та додаткові документи, а саме: індикатори магнітного поля (технічні умови) та акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін 2018 року, які залучено судом до матеріалів справи.

У судовому засіданні 15.08.2022 судом оголошено перерву до 31.08.2022 о 10:50.

Представник позивача у судовому засіданні 31.08.2022 підтримав позовні вимоги в повному обсязі, просив суд їх задовольнити.

У судовому засіданні 31.08.2022 представник відповідача просив суд відмовити у задоволенні позовних вимог, з підстав, викладених у відзиві.

Справа №916/235/22 розглядалась судом в період оголошеного на всій території України воєнного стану через військову агресію російської федерації проти України та оголошеного загальнодержавного карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.

Жодних заяв та/або клопотань, пов`язаних з неможливістю вчинення якихось процесуальних дій у зв`язку з воєнним станом та оголошеним загальнодержавним карантином, про намір вчинити такі дії до суду від сторін не надійшло.

В судовому засіданні 31.08.2022 господарський суд дійшов висновку про можливість розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні 31.08.2022 судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників сторін, господарський суд встановив:

08.06.2018 між Акціонерним товариством Одесаобленерго (наразі - Акціонерне товариство ДТЕК Одеські Електромережі, постачальник, позивач) та Комунальною установою Білгород-Дністровський районний центр первинної медико-санітарної допомоги (наразі - Комунальне некомерційне підприємство Центр первинної медико-санітарної допомоги Білгород-Дністровської районної ради, споживач, відповідач) укладений договір №167 про постачання електричної енергії, відповідно до якого постачальник електричної енергії продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, а споживач оплачує постачальнику електричної енергії вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Відповідно до п.2.1 договору під час виконання умов цього договору з питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов`язуються керуватися чинним законодавством України та Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ).

Згідно з п.4.1 договору постачальник електричної енергії несе відповідальність за постачання електричної енергії споживачу: в обсягах та із забезпеченням договірної величини потужності, визначеними згідно з вимогами розділу 5 цього договору; із дотриманням вимог щодо фактичної категорії струмоприймачів споживача та гарантованим рівнем надійності електропостачання; із дотриманням граничних показників якості електричної енергії на межі балансової належності електромереж в точці продажу. У разі перерви в постачанні електричної енергії споживачу з вини постачальника понад встановлені для струмоприймачів відповідної категорії строки, постачальник електричної енергії несе відповідальність перед споживачем у розмірі двократної вартості недовідпущеної електричної енергії. У разі відпуску електричної енергії, параметри якості якої перебувають поза межами показників, визначених державними стандартами, постачальник електричної енергії несе відповідальність перед споживачем у розмірі двадцяти п`яти відсотків вартості такої електроенергії. Постачальник електричної енергії не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну споживачу або третім особам внаслідок припинення або обмеження електропостачання, здійсненого у встановленому ПКЕЕ порядку. Постачальник не несе відповідальність перед споживачем за порушення вимог пункту 4.1.1 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини споживача або внаслідок дії обставин непереборної сили або випадку.

У відповідності до п.4.2 договору за внесення платежів, передбачених пунктами 2.3.3-2.3.4 цього договору, з порушенням термінів, визначених додатком Порядок розрахунків, споживач сплачує постачальнику електричної енергії пеню у розмірі 0,5%, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діяла на той період, за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати. Сума пені зазначається у розрахунковому документі окремим рядком. За перевищення договірних величин споживання електричної енергії та потужності, визначених згідно із вимогами розділу 5 цього договору, споживач сплачує постачальнику двократну вартість різниці фактично спожитої та договірної величин. При цьому плата за перевищення договірної величини потужності стягується із споживачів з приєднаною потужністю 150 кВт і більше та середньомісячним (за підсумками минулого року) обсягом фактичного споживання електроенергії 50000 кВт-год і більше. Споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електричної енергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем - юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 року №562, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі-Методика), у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою. Споживач несе відповідальність за технічний стан розрахункових приладів обліку та пломб на них, які знаходяться на його території, забезпечує їх охорону та збереження. Споживач не несе відповідальності перед постачальником електричної енергії відповідно до вимог пунктів 4.2.1-4.2.3 цього договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини постачальника електричної енергії або внаслідок дії обставин непереборної сили.

За п.9.2 договору межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначаються відповідно до додатка Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (крім випадків, передбачених пунктами 8.2. і 8.4).

Відповідно до п.9.4 договору цей договір набирає чинності з дня його підписання і укладається на строк до 01 серпня 2018 року. Договір може бути розірвано і в інший термін за ініціативою будь-якої із сторін у порядку, визначеному законодавством України.

Згідно з п.9.7 договору споживач ознайомлений з Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕ) і сторони керуються в своїх взаємовідносинах ПКЕЕ в питаннях, які не відображені в договорі.

Додатком №2 до договору №167 про постачання електричної енергії від 08.06.2018 визначено графік знаття показів засобів обліку електричної енергії.

Доповненням до додатку №10 до договору №167 про постачання електричної енергії від 08.06.2018 визначено перелік об`єктів споживача.

30.11.2018 відповідачем підписано заяву приєднання, відповідно до якої за цією заявою-приєднання відповідно до статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України та на виконання Закону України Про ринок електричної енергії, Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312, умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії (далі - договір), розміщеного на сайті АТ Одесаобленерго https://oblenergo.odessa.ua/, оператор системи розподілу Акціонерне товариство Одесаобленерго ініціює приєднання споживача КУ Б-Дністровський районний центр первинної медико-санітарної допомоги до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії. Учасник роздрібного ринку електричної енергії оператор системи розподілу Акціонерне товариство Одесаобленерго, який діє на підставі нової ліцензії з розподілу електричної енергії відповідно до постанови НКРЕКП №1345 від 06.11.2018, та керуючись п.2 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 №312 повідомляє про припинення здійснення АТ Одесаобленерго діяльності з постачання електроенергії за регульованим тарифом у зв`язку з початком діяльності з розподілу електричної енергії та повідомляє про приєднання споживача з 01 січня 2019 року до публічного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії (згідно з п.4 постанови НКРЕКП від 14.03.2018 №312 ), розміщеного на сайті https://oblenergo.odessa.ua/ на умовах раніше укладеного договору про постачання електричної енергії за №167 бази даних абонентів постачальника за регульованим тарифом.

Відповідно до п.1.1 публічного договору цей договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії (надалі - договір) є публічним договором приєднання, який встановлює порядок та умови розподілу (передачі) електричної енергії споживачам (надалі - споживач) як послуги оператора системи розподілу; цей договір укладається сторонами з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України шляхом приєднання споживача до умов цього договору згідно з заявою-приєднання, що є додатком 1 до цього договору.

Згідно з п.п. 8.1, 8.2 публічного договору оператор системи розподілу несе відповідальність за розподіл електричної енергії Споживачу: в обсягах та із забезпеченням договірної величини потужності, визначеними згідно з вимогами цього договору; із дотриманням вимог щодо фактичної категорії надійності електрозабезпечення об`єкта (об`єктів) споживача; із дотриманням показників якості електричної енергії на межі балансової належності електромереж об`єкта (об`єктів) споживача. Оператор системи розподілу несе відповідальність за збитки заподіяні споживачу у разі розподілу електричної енергії, параметри якості якої перебувають поза межами показників, визначених державними стандартами, або у разі припинення чи обмеження електропостачання із порушенням ПРРЕЕ в розмірі і порядку, визначених відповідно до законодавства.

За п.п. 8.3, 8.4 публічного договору оператор системи розподілу не несе відповідальності за майнову шкоду, заподіяну споживачу або третім особам внаслідок припинення або обмеження електропостачання, здійсненого у встановленому ПРРЕЕ порядку. Оператор системи розподілу не несе відповідальності за тимчасове припинення постачання електричної енергії, відпуск електричної енергії, параметри якості якої не відповідають показникам, зазначеним у договорі, або за шкоду, заподіяну споживачу, якщо доведе, що вони виникли не з його вини, а з вини споживача або внаслідок дії обставин непереборної сили.

Відповідно до п.п. 8.5-8.9 публічного договору за внесення платежів, передбачених цим договором, з порушенням термінів, визначених додатком 4 до цього договору, у разі якщо главою 5 цього договору передбачено, що оплату за послугу з розподілу здійснює споживач безпосередньо Оператору системи розподілу, споживач сплачує оператору системи розподілу пеню у розмірі передбаченому в додатку 4 до цього договору за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплати. Сума пені зазначається у розрахунковому документі окремим рядком. У разі порушення розрахункового обліку з вини споживача споживач сплачує оператору системи вартість необлікованої електроенергії, визначену відповідно до вимог ПРРЕЕ. Споживач не несе відповідальності перед оператором системи розподілу відповідно до вимог підпунктів 8.5 та 8.6 цієї глави договору, якщо доведе, що порушення виникли з вини оператора системи розподілу або внаслідок дії обставин непереборної сили. Споживач не несе відповідальності за порушення термінів оплати, визначених додатком 4 до цього договору, у разі якщо згідно з умовами глави 5 цього договору передбачено, що оплату за послугу з розподілу здійснює постачальник електричної енергії. У разі виявлення однією із сторін порушень умов договору іншою стороною та/або порушень ПРРЕЕ, Кодексу комерційного обліку, Кодексу систем розподілу, Кодексу системи передачі, Закону України Про ринок електричної енергії та інших нормативно-правових актів, за які законодавством передбачене застосування санкцій чи які тягнуть за собою збитки, недоотриману продукцію або вигоду тощо, на місці оформлюється двосторонній акт порушень. Акт складається у присутності представників обох сторін у двох примірниках. Сторона, дії або бездіяльність якої стала причиною складання акта, має право внести до акта свої зауваження. Сторона, яка виявила порушення своїх прав, зобов`язана попередити іншу Сторону про необхідність складення акта. Сторона, яка здійснила таке порушення, не може без поважних причин відмовитись від складення та підписання відповідного акту.

У відповідності до п.п. 12.1-12.7 публічного договору інші умови можуть бути узгоджені сторонами в додатках до цього договору, які є невід`ємними частинами цього договору. Усі додатки до цього договору та продовження до них, які містять інформацію, що не є публічною, оформлюються оператором системи розподілу письмово в паперовій формі, підписуються уповноваженою особою оператора системи розподілу та направляються споживачу. Узгодження здійснюється шляхом обміну письмовими повідомленнями відповідно до ч.2 ст. 642 Цивільного кодексу України, а в разі недосягнення згоди у встановленому діючим законодавством порядку. Межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначається відповідно до додатка 6 до цього договору. Взаємовідносини сторін, не врегульовані цим Договором, регламентуються законодавством. Спори та розбіжності, що можуть виникнути під час користування електричною енергією, якщо вони не будуть узгоджені шляхом переговорів між сторонами, вирішуються в судовому порядку. Розбіжності з технічних питань під час виконання умов цього Договору регулюються органами Державної інспекції енергетичного нагляду України згідно з правилами роздрібного ринку електричної енергії, правилами улаштування електроустановок, правилами безпечної експлуатації електроустановок Споживача, правилами технічної експлуатації установок споживача. Розбіжності щодо застосування тарифів вирішуються НКРЕКП.

Згідно з п.12.8 невід`ємною частиною договору є додатки: №1 Заява-приєднання; №2 Паспорт точки/точок розподілу електричної енергії; №3 Відомості про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії; №4 Порядок розрахунків; №5 Порядок участі споживача в графіках обмеження електроспоживання та графіках відключень (крім побутових споживачів); №6 Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін (для побутових споживачів оформлюється лише за потреби, при наявності електроустановок напругою 1 кВ та вище та у інших випадках, передбачених процедурою приєднання нових та реконструйованих електроустановок відповідно до вимог чинного законодавства); №7 Однолінійна схема електропостачання споживача (крім побутових споживачів); №8 Порядок розрахунку втрат електроенергії в мережах споживача з продовженням Вихідні дані для розрахунку втрат (для побутових споживачів оформлюється лише за потреби, при наявності втратного електрообладнання напругою 1 кВ та вище); №9 Акти екологічної, аварійної та технологічної броні електропостачання споживача (за наявності крім побутових споживачів); №10 Договір про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії з додатком Порядок розрахунків за перетікання реактивної електроенергії та продовженням додатка Вихідні дані для розрахунку» (крім побутових споживачів); №11 Звіт про покази засобів обліку за розрахунковий період (зразок) (крім побутових споживачів); №12 Режими розподілу електричної енергії та управління попитом» (крім побутових споживачів). Для непобутового споживача (основного споживача), до технологічних електричних мереж якого приєднані електроустановки інших учасників роздрібного ринку (субспоживачів або операторів системи), додатково оформлюються також додатки: №13 Відомості про приєднані електроустановки інших учасників роздрібного ринку до технологічних електричних мереж споживача; №14 Обсяги транспортування електричної енергії в електричні мережі інших учасників роздрібного ринку; №15 Порядок припинення, обмеження електропостачання субспоживачів; №16 Порядок розрахунку витрат електричної енергії в технологічних електричних мережах споживача (основного споживача), пов`язаних із транспортуванням електричної енергії в електроустановки інших учасників роздрібного ринку; №17 Порядок розрахунку та складання балансу електричної енергії в технологічних електричних мережах споживача (основного споживача). Додатки 4, 5, 8 (крім продовження додатка Вихідні дані для розрахунку втрат), 10 (крім продовження додатка Вихідні дані для розрахунку), 11, 12, 14, 15, 16, 17 до цього договору є публічними та розміщуються на сайті Оператора системи розподілу за адресою: http://www.oblenergo.odessa.ua.

22.12.2020 відповідачем підписано заяву-приєднання, відповідно до якої за цією заявою відповідно до статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України та на виконання Закону України Про ринок електричної енергії, Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14 березня 2018 року №312, умов договору про надання послуг з розподілу електричної енергії (далі - договір), розміщеного на сайті оператора АТ ДТЕК Одеські Електромережі за адресою: https://www.dtek-oem.com.ua ініціюється споживачем Комунальним некомерційним підприємством Центр первинної медико-санітарної допомоги Білгород-Дністровської районної ради приєднання до умов договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії за технічними даними Паспорту точки/точок розподілу за об`єктом споживача за адресою: 030453 - с. Шабо, вул. Горького, 3; 764259 - м. Б-Дністровський, вул. Миколаївська, 55; 151000 - м. Б-Дністровський, вул. Миколаївська, 55.

Позивачем надано додаток №4 до публічного Порядок розрахунків, додаток №3 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії о/р №167 Відомості про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії та порядок обліку обсягу розподілу електричної енергії, який підписано з обох сторін 22.12.2020.

22.12.2020 між Акціонерним товариством ДТЕК Одеські Електромережі та Комунальним некомерційним підприємством Центр первинної медико-санітарної допомоги Білгород-Дністровської районної ради укладено додаткову угоду до договору №167 споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії від 01.01.2019.

Відповідно до п.1 додаткової угоди, у зв`язку з прийманням в оренду нижчезазначених об`єктів КНП Центр первинної медико-санітарної допомоги Білгород-Дністровської районної ради, згідно рішень Білгород-Дністровської районної ради, сторони дійшли згоди внести зміни до договору щодо включення нижчезазначених об`єктів: котельня пологового будинку за адресою: с. Шабо, вул. Горького, З 030453); адміністративна будівля (з двома точками обліку) за адресою: м. Б-Дністровський, вул. Миколаївська, 55 764259, 151000), шляхом викладення додатків: №1 Заява-приєднання, №2 Паспорт точки/точок розподілу електричної енергії, №3 Відомості про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії та порядок обліку обсягу розподілу електричної енергії, №6 Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, №7 Однолінійна схема електропостачання споживача, №8 Порядок розрахунку втрат електроенергії в мережах споживача та №10 Договір про надання послуг із забезпечення перетікань реактивної електричної енергії з додатком Порядок розрахунків за перетікання реактивної електроенергії та продовженням додатка Вихідні дані для розрахунку у новій редакції.

Згідно з п.2 додаткової угоди договір вважається дійсним до 01.04.2021, інші умови договору залишаються без змін і сторони підтверджують по ним свої зобов`язання.

Додатком №3 від 22.12.2020 до договору №167 визначено відомості про розрахункові засоби обліку активної та реактивної електричної енергії та порядок обліку обсягу розподілу електричної енергії

Додатком №4 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергій визначено порядок розрахунків.

В матеріалах справи також наявні технічні умови Індикатори магнітного поля (ТУ У 26.5-2:2016) та відповідно до наявних технічних умов індикатор повинен фіксувати вплив на прилад обліку електричної енергії полів, силові характеристики яких перевищують такі порогові значення: для постійних магнітних полів - 100 мТл, 50 мТл; для змінних магнітних полів - 30 мТл; для електричних полів - 5кВ.

В матеріалах справи наявний акт №307 розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін від 21.05.2018, тобто, який підписувався сторонами під час дії попереднього письмового договору від 08.06.2018. В матеріалах справи наявні також акт технічної перевірки №4062570 від 10.05.2018 розрахункового вимірювального комплексу електричної енергії до 1000В та акт №3059730 від 10.05.2018 про пломбування та встановлення індикаторів, під час дії попереднього письмового договору від 08.06.2018.

Додаток №6 Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін до публічного договору приєднання в матеріалах справи відсутній, до суду не наданий та виходячи з наявних матеріалів справи та позицій сторін суду не доведено обставину підписання такого додатку в письмовій формі на виконання публічного договору приєднання.

15.04.2020 під час проведення перевірки на предмет дотримання відповідачем Правил роздрібного ринку за адресою: Одеська обл., Білгород-Дністровський р-н, с. Малога складено акт про порушення №8011470 від 15.04.2020. Вказаним актом про порушення зазначено та встановлено:

- акт складений працівником позивача Осипенко К.В., за участю представника споживача (відповідача) Коваленко М.В.;

- характеристика об`єкта: ФАП с. Малоги;

- перевіркою встановлено, що: КНП ЦПН-СД Б-Дністровської районної ради порушено облік електричної енергії: інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного поля, п.п. 5 п.5.5.5 ПРРЕЕ, пломби, які були встановлені енергопостачальною організацією були спрацьовані;

- заводський номер засобу обліку - 3754399;

- індикатори дії впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів: М11031658, М11031659 - спрацювали;

- результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача на дату складання акту про порушення: від вихідних клем лічильника переріз проводу (кабелю) складає - 2х1,5 мм2, до вхідних клем лічильникапереріз проводу (кабелю) складає 2х16 мм2; тип засобу вимірювальної техніки ПТ100, інвентаризаційний номер 9121453;

- комісія оператора систем з розгляду складеного акту про порушення буде проводити засідання 14.05.2020;

- складений акт про порушення підписано з боку представника позивача та представника відповідача (споживача).

- зауваження до складеного акту з боку споживача: прилад обліку знаходиться в місці з відкритим доступом до нього;

- до акту про порушення додається: акт технічної перевірки №4115208; акт про пломбування №3143200 та фото матеріали.

15.04.2020 був складений акт №4115208 технічної перевірки розрахункового вимірювального комплексу електричної енергії до 1000В, з причин складання акту про порушення.

15.04.2020 був складений акт №3143200 про опломбування встановленого лічильника №3754399, причина опломбування - складення акту про порушення.

Листом від 14.05.2020 за вих.№02/909 щодо перенесення дати розгляду ату про порушення, повідомлено відповідача, що засідання комісії відбудеться 09.06.2020 о 10:00 та запропоновано відповідачу прийняти участь в засіданні комісії в режимі відеоконференції.

Листом від 05.06.2020 за вих.№02/1095 повторно повідомлено відповідача про дату та час засідання комісії.

09.06.2020 відбулось засідання комісії щодо розгляду акту про порушення №8011470 від 15.04.2020, за участю директора Комунального некомерційного підприємства Центр первинної медико-санітарної допомоги Білгород-Дністровської районної ради Орлової В.В., яка приймала участь в режимі відеоконференції. Результат засідання комісії оформлений протоколом №301 від 09.06.2020, відповідно до якого:

- розглянуто акт про порушення №8011470 від 15.04.2020, складений на споживача КНП Центр ПМСД Б.-Дністровської районної ради, договір постачання електричної енергії №167;

- актом зафіксовано, що на об`єкті ФАП Молога, за адресою: вул. Кишинівська, 221а, с. Молога, Білгород-Дністровський р-н, виявлено порушення: інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного поля, пломби які були встановлені енергопостачальною організацією були спрацьовані) (мовою в акті);

- порушення в день складання акту усунуто;

- комісією прийнято рішення: провести розрахунок не облікованої електроенергії по дозволеної потужності за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дозволена потужність згідно ДПЕЕ;

- обсяг необлікованої електроенергії складає 8173 кВт*год на суму 21591,71 грн., у тому числі ПДВ.

В матеріалах справи наявний розрахунок нарахування недорахованої електроенергії до акту порушення №8011470 від 15.04.2020 на суму 21591,71 грн. та рахунок №101/167 від 09.06.2020.

Листом від 09.06.2020 за вих.№02/1108 відповідача повідомлено про результат розгляду акту про порушення та надіслано протокол, розрахунок та рахунок на оплату. Вказані документи виходячи з наявних матеріалів справи було отримано відповідачем.

Несплата відповідачем заборгованості за недовраховану електричну енергію стала підставою для звернення позивача з відповідним позовом про стягнення заборгованості, 3% річних та пені.

Проаналізувавши наявні у справі докази та надавши їм правову оцінку, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 Закону України Про судоустрій і статус суддів суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах (рішення Конституційного Суду України від 30.01.2003).

В Україні основоположним принципом судочинства згідно Конституції України та Закону України Про судоустрій і статус суддів є принцип верховенства права.

Як вказано у рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004, верховенство права - це панування права в суспільстві. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості, ідеї права, яка значною мірою дістала відображення в Конституції України.

Розпорядження своїм правом на захист є диспозитивною нормою цивільного законодавства, яке полягає у наданні особі, яка вважає свої права порушеними, невизнаними або оспорюваними, можливості застосувати способи захисту, визначені законом або договором.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч.1 ст. 1 ЦК України цивільним законодавством регулюються особисті немайнові та майнові відносини (цивільні відносини), засновані на юридичній рівності, вільному волевиявленні, майновій самостійності їх учасників.

Згідно з п.п. 5,6 ст. 3 ЦК України загальними засадами цивільного законодавства є, судовий захист цивільного права та інтересу; справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Згідно з ч.ч. 1,2 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Відповідно до ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Реалізовуючи передбачене ст. 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Статтею 4 ГПК України передбачено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи-підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Аналіз наведених норм дає змогу дійти висновку, що кожна особа має право на захист свого порушеного, невизнаного або оспорюваного права чи законного інтересу, який не суперечить загальним засадам чинного законодавства. Порушення, невизнання або оспорення суб`єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Відповідно до ч.1 ст. 175 ГК України майново-господарськими визнаються цивільно-правові зобов`язання, що виникають між учасниками господарських відносин при здійсненні господарської діяльності, в силу яких зобов`язана сторона повинна вчинити певну господарську дію на користь другої сторони або утриматися від певної дії, а управнена сторона має право вимагати від зобов`язаної сторони виконання її обов`язку.

Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, договори та інші правочини (п.1 ч.2 ст. 11 ЦК України).

За вимогами ст. 629 ЦК України договір є обов`язковим для виконання сторонами.

Відповідно до ч.1 ст. 631 ЦК України строком договору є час, протягом якого сторони можуть здійснити свої права і виконати свої обов`язки відповідно до договору.

Відповідно до ст.714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Згідно з ч.1 ст. 216 ГК України учасники господарських відносин несуть господарсько-правову відповідальність за правопорушення у сфері господарювання шляхом застосування до правопорушників господарських санкцій на підставах і в порядку, передбачених цим Кодексом, іншими законами та договором.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 217 ГК України господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції.

За ст. 218 ГК України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Згідно з ст. 235 ГК України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції - заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором. Оперативно-господарські санкції застосовуються незалежно від вини суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання.

Відповідно до ч.1 ст. 237 ГК України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання.

Законом України Про ринок електричної енергії визначаються правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №311 (у редакції постанови НКРЕКП від 20.03.2020 №716) затверджено Кодекс комерційного обліку електричної енергії, який визначає основні положення щодо організації комерційного обліку електричної енергії на ринку електричної енергії, права та обов`язки учасників ринку, постачальників послуг комерційного обліку та адміністратора комерційного обліку щодо забезпечення комерційного обліку електричної енергії, отримання точних і достовірних даних комерційного обліку та їх агрегації (об`єднання), порядок проведення реєстрації постачальників послуг комерційного обліку, точок комерційного обліку та реєстрації автоматизованих систем, що використовуються для комерційного обліку електричної енергії.

Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 №312 затверджено Правила роздрібного ринку електричної енергії, які регулюють взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, визначеними цими Правилами. (в редакції на час розгляду ату про поршення).

Відповідно до п.8.4.1 Правил оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

Згідно з п.8.4.2.4 Правил визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень: фіксація індикаторами впливу на лічильник електричної енергії постійного (змінного) магнітного або електричного полів (далі - фіксація індикаторами впливу фізичних полів), пошкодження або відсутність індикаторів (за умови наявності акта про пломбування, складеного в порядку, визначеному Кодексом комерційного обліку, або іншого документа, який підтверджує факт встановлення та передачі на збереження індикаторів).

У відповідності до п.8.4.3 Правил оператором системи з метою запобігання розкраданню електричної енергії можуть бути встановлені індикатори на лічильники електричної енергії споживача. Індикатори встановлюються споживачу безоплатно. Індикатори мають бути сертифіковані (атестовані у разі встановлення лічильників із вмонтованим індикатором) в установленому порядку та мають фіксувати вплив на лічильник полів, силові характеристики яких перевищують такі порогові значення: для постійних магнітних полів - 100 мТл; для змінних магнітних полів - 30 мТл; для електричних полів - 5 кВ. На вимогу споживача електричної енергії під час встановлення представниками оператора системи індикаторів на лічильники або лічильників із вмонтованими індикаторами мають надаватися копії сертифіката про сертифікацію та/або свідоцтва про атестацію цих індикаторів або лічильників із вмонтованими індикаторами. Факт установлення індикаторів та їх стан мають бути зафіксовані в акті про пломбування або в іншому документі, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на/у лічильниках (у тому числі передбачених виробником лічильника), відповідність їх стану (неспрацьований) та передачу цих лічильників, пломб та індикаторів на збереження, який складається у двох примірниках представниками оператора системи у присутності споживача (власника або користувача об`єкта) або уповноваженої ним особи та підписується ними.

За п.8.2.5 Правил у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. В акті зазначаються заходи, яких було вжито або яких необхідно вжити для усунення допущених порушень. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). У разі відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписати акт про порушення в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт про порушення вважається дійсним, якщо його підписали більше одного уповноваженого представника оператора системи та незаінтересована особа (представник житлово-експлуатаційної організації, балансоутримувача або управителя будинку, виборна особа будинкового, вуличного, квартального чи іншого органу самоорганізації населення або представник органу місцевого самоврядування, інший споживач тощо) за умови посвідчення цієї особи або більше одного уповноваженого представника оператора системи, а відмова споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення підтверджується відеозйомкою. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень. Облік бланків актів про порушення ведеться оператором системи у пронумерованому, прошнурованому та скріпленому печаткою журналі. Акти про порушення та документи, що підтверджують факт їх отримання споживачем, повинні зберігатися оператором системи протягом трьох років з дня оформлення акта про порушення.

У відповідності до ч.1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 рішення Європейського суду з прав людини у справі Салов проти України від 06.09.2005).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі Надточий проти України від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Згідно з ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

У рішенні Європейського суду з прав людини Серявін та інші проти України (SERYAVIN AND OTHERS v. UKRAINE) вказано, що усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) від 9 грудня 1994 року, серія A, №303-A, п.29). Хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі Суомінен проти Фінляндії (Suominen v. Finland), №37801/97, п.36, від 1 липня 2003 року). Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі Гірвісаарі проти Фінляндії (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п.30, від 27 вересня 2001 року).

Господарський суд зазначає, що предметом спору у даній справі є стягнення грошових коштів внаслідок порушення відповідачем ПРРЕЕ.

Розглянувши наявні матеріали справи, судом встановлено, що відповідач відповідною заявою приєднався до умов публічного договору споживання про надання послуг з розподілу електричної енергії та відповідно до умов вказаного договору межа відповідальності за стан та обслуговування електроустановок визначається відповідно до додатка №6 до договору. Разом з тим, відповідно до умов договору усі додатки до договору та продовження до них, які містять інформацію, що не є публічною, оформлюються оператором системи розподілу письмово в паперовій формі, підписуються уповноваженою особою оператора системи розподілу та направляються споживачу. Як вбачається з договору, додаток, що визначає межу відповідальності за стан та обслуговування електроустановок не відноситься до публічних та за умовами договору оформлюються оператором системи розподілу письмово в паперовій формі, підписуються уповноваженою особою оператора системи розподілу та направляються споживачу. Господарський суд зазначає, що в матеріалах справи відсутній оформлений в паперовій формі та підписаний з обох сторін додаток №6 до договору, який мав визначити межу відповідальності за стан та обслуговування електроустановок, що для суду унеможливлює чітке розуміння того, де ця межа була визначена саме з початку дії публічного договору. Суд оцінює критично посилання позивача на розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін у травні 2018 року, оскільки на той час діяв інший договір з іншими викладеними в ньому умовами, різним було і законодавче регулювання спірних правовідносин. Саме з цією метою в діючому законодавстві і передбачені як положення щодо додатку №6, так і вимоги до акту про порушення та всіх його складових (в тому числі меж балансової належності), якщо такий акт складається під час дії нинішньої редакції Правил роздрібного ринку електричної енергії.

Окрім того, як вбачається з акту про порушення, зауважень до акту та підтверджено поясненнями обох сторін, прилад обліку встановлений на зовнішньому боці будівлі, яка не знаходиться у власності відповідача.

Господарський суд також критично сприймає порогове значення силових характеристик індикаторів впливу на лічильнику електричної енергії відповідача, з огляду на те, що у відповідності до п.8.4.3 Правил роздрібного ринку електричної енергії для постійних магнітних полів силові характеристики індикаторів мають перевищувати порогове значення 100 мТл, натомість у спірному випадку згідно з технічними умовами порогове значення становило: 100 мТл, 50 мТл, що має розбіжності з законодавчими вимогами ПРРЕЕ, які позивач визнав порушеними.

Враховуючи вищевикладене, приймаючи до уваги наявні матеріали справи, не доведення позивачем межі переходу балансової належності та відповідальності сторін, недоліків складеного позивачем акту про порушення, господарський суд дійшов висновку про відсутність доведення факту порушення відповідачем вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії, а отже відсутність підстав для притягнення відповідача до відповідальності за таке порушення.

За таких обставин позовні вимоги Акціонерного товариства ДТЕК Одеські Електромережі визнаються судом недоведеними та у їх задоволенні судом відмовляється в повному обсязі.

Інші наявні в матеріалах справи документи вищевикладених висновків суду не спростовують.

Відповідно до ст. 129 ГПК України судові витрати по сплаті судового збору за подання позовної заяви покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241, 247-252 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову Акціонерного товариства ДТЕК Одеські Електромережі відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили в порядку ст. 241 ГПК України та може бути оскаржено в апеляційному порядку до Південно-західного апеляційного господарського суду шляхом подачі апеляційної скарги у строки, визначені ст. 256 ГПК України.

Повний текст рішення складено 09 вересня 2022 р.

Суддя Ю.С. Бездоля