ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

14.09.2022м. СумиСправа № 920/310/22

Господарський суд Сумської області у складі:

судді Резніченко О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Бублик Т.Д.,

розглянув у порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 ,

до відповідачів: 1.Управління освіти, культури, молоді та спорту Степанівської селищної ради Сумського району Сумської області;

2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Суми-Продресурс-2009»

про визнання незаконним та скасування рішення Уповноваженої особи, визнання недійсним договору про закупівлю товару

за участю представників сторін:

від позивача: не прибув

від відповідача 1: не прибув

від відповідача 2: ОСОБА_2 .

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. Процесуальні дії, які вчинялись судом.

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить суд визнати незаконним та скасувати рішення Уповноваженої особи, оформлене Протоколом щодо прийняття рішення уповноваженої особи від 23 лютого 2022 року №44, щодо відхилення тендерної пропозиції Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , в процедурі закупівлі у відкритих торгах UA-2022-02-04-008405-b; визнати недійсним договір про закупівлю товару №60 від 16.03.2022 року, укладений між Управлінням освіти, культури, молоді та спорту Степанівської селищної ради Сумського району Сумської області та ТОВ «Суми-Продресурс-2009».

Позов обґрунтований тим, що за результатами автоматичної оцінки тендерних пропозицій електронною системою найбільш економічно вигідною визначена пропозиція ФОП ОСОБА_1 , проте в подальшому його тендерну пропозицію було безпідставно відхилено у зв`язку з її невідповідністю умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації; переможцем торгів було визнано ТОВ «Суми-Продресурс-2009», з яким і було укладено договір. Зазначеними діями Уповноваженої особи було грубо порушено вимоги Закону України «Про публічні закупівлі» під час аналізу тендерних пропозицій, визначенні переможця закупівлі та при укладенні договору про закупівлю, що є підставою для визнання результатів відкритих торгів та укладеного договору недійсними.

Ухвалою суду від 20.06.2022 було відкрито провадження у справі та призначено підготовче засідання по справі на 20.07.2022.

04.07.2021 від відповідача 1 надійшов письмовий відзив (вх. №2848), в якому він проти позову заперечував у повному обсязі, посилаючись на те, що тендерна пропозиція позивача була правомірно відхилена у зв`язку з її невідповідністю умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації, а договір за результатами відкритих торгів з переможцем закупівлі - ТОВ «Суми-Продресурс-2009» укладено відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України.

Від відповідача 2 до суду 07.07.2022 надійшов відзив на позовну заяву (вх. №2943/22), в якому у позові просив відмовити повністю, посилаючись на необґрунтованість позовних вимог.

12.07.2022 від позивача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності (вх. №3017/22), позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

У заяві від 13.07.2022 (вх. №3047/22 від 13.07.2022) відповідач 1 просить суд відмовити в задоволенні позову, розглядати справу за відсутності його представника, заперечення, викладені у відзиві на позов, підтримує в повному обсязі.

У зв`язку з відпусткою судді Резніченко О.Ю. судове засідання 20.07.2022 не відбулось, ухвалою суду від 25.07.2022 підготовче засідання у справі призначене на 15.08.2022.

Ухвалою суду від 15.08.2022 закрите підготовче провадження у справі та призначено розгляд справи по суті на 14.09.2022.

Представники позивача та відповідача 1 в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

У судовому засіданні оголошена вступна та резолютивна частини рішення.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

Відповідно до оголошення, оприлюдненого на веб-порталі Уповноваженого органу з питань публічних закупівель Prozorro, ідентифікатор закупівлі: UA-2022-02-04-008405-b від 04.02.2022 Управлінням освіти, культури, молоді та спорту Степанівської селищної ради було оголошено відкриті торги за предметом закупівлі ДК 021:2015 (СРV) - 03410000-7 - Деревина (деревина дров`яна промислового використання (твердої породи) (публічне посилання на закупівлю: https://zakupki.prom.ua/gov/tenders/UA-2022-02-04-008405-b).

Відкриті торги відбулися 21.02.2022. У відкритих торгах взяли участь три учасники: ФОП ОСОБА_1 , ФОП ОСОБА_3 і ТОВ «Суми-Продресурс-2009».

23.02.2022 за результатами торгів, найбільш економічно вигідною пропозицією визнано тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_1 . Проте згідно з рішенням Уповноваженої особи від 23.02.2022, оформленого протоколом № 44, тендерну пропозицію учасника ФОП ОСОБА_1 відхилено як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.

Рішенням Уповноваженої особи від 02.03.2022, оформленого протоколом № 45, визнано учасника ТОВ «Суми-Продресурс-2009» переможцем процедури закупівлі.

16.03.2022 між відповідачами укладено договір №60 про закупівлю товару (далі за текстом «Договір»), за умовами якого другий відповідач (Постачальник) зобов`язується протягом 2022 року в порядку та на умовах, визначених цим Договором, а також чинним законодавством України, поставити першому відповідачу (Замовник) товар за кодом ДК 021:2015 (СРV) - 03410000-7 - Деревина (деревина дров`яна промислового використання (твердої породи) 1614 м. куб., а останній прийняти і оплатити товар. Договірна ціна становить 2469420 грн 00 коп. (п. 3.1. Договору).

Позивач вважає, що зазначеними діями Уповноваженої особи було грубо порушено вимоги Закону України «Про публічні закупівлі» під час аналізу тендерних пропозицій, визначенні переможця закупівлі та при укладенні договору про закупівлю, у зв`язку з чим вважає, що такі порушення є підставою для визнання незаконними та скасування результатів відкритих торгів та визнання укладеного договору з переможцем торгів недійсним.

Щодо вимоги позивача про визнання незаконним та скасування рішення Уповноваженої особи, оформленого Протоколом щодо прийняття рішення уповноваженої особи від 23 лютого 2022 року №44, щодо відхилення тендерної пропозиції Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , в процедурі закупівлі у відкритих торгах UA-2022-02-04-008405-b.

Подана позивачем у складі тендерної пропозиції документація підписана шляхом накладення удосконаленого електронного підпису на незахищеному типі носія особистого ключа. Позивач підтверджує цей факт, але вважає, що вимога щодо обов`язкового використання лише кваліфікованого електронного підпису (КЕП) особою, уповноваженою на підписання тендерної документації (п. 1.4. Розділу III Інструкції з підготовки тендерної пропозиції тендерної документації), не може бути підставою для відхилення поданої тендерної пропозиції.

Так, позивач зазначає, що правові та організаційні засади надання електронних довірчих послуг, у тому числі транскордонних, права та обов`язки суб`єктів правових відносин у сфері електронних довірчих послуг, порядок здійснення державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог законодавства у сфері електронних довірчих послуг, а також правові та організаційні засади здійснення електронної ідентифікації визначає Закон України від 05.10.2017 №2155-VIII «Про електронні довірчі послуги» (далі - Закон № 2155-VIII).

Статтею 1 Закону №2155-VIII сформульовані такі визначення:

- електронний підпис - електронні дані, які додаються підписувачем до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються ним як підпис

- кваліфікований електронний підпис - удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа;

- удосконалений електронний підпис - електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис.

Таким чином, вказаний Закон України передбачає два види електронних підписів.

Нормативне регулювання у сферах електронних довірчих послуг та електронної ідентифікації віднесено до повноважень, зокрема, Кабінету Міністрів України.

Згідно з пунктами 1 п. 3 Постанови КМУ від 03.03.2020 №193 «Про реалізацію експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів від удосконалені» (далі - Постанова №193) удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім: - використання кваліфікованих електронних підписів чи печаток для реалізації органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями державної форми власності, державними реєстраторами, нотаріусами та іншими суб`єктами, уповноваженими державою на здійснення функцій державного реєстратора, повноважень, спрямованих на набуття, зміну чи припинення прав та/або обов`язків фізичної або юридичної особи відповідно до закону; - використання кваліфікованих електронних підписів чи печаток кваліфікованими надавачами електронних довірчих послуг і центральним засвідчувальним органом; - застосування виключно засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки, які мають вбудовані апаратно-програмні засоби, що забезпечують захист записаних на них даних від несанкціонованого доступу, від безпосереднього ознайомлення із значенням параметрів особистих ключів та їх копіювання (захищених носіїв особистих ключів); - використання кваліфікованих електронних підписів чи печаток на об`єктах критичної інформаційної інфраструктури для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб, якщо використання електронних довірчих послуг для таких цілей пов`язане з високим ризиком для інформаційної безпеки, що визначається власниками відповідних інформаційних та інформаційно-телекомунікаційних систем; - вчинення в електронній формі правочинів, що підлягають нотаріальному посвідченню та/або державній реєстрації у випадках, установлених законом».

Таким чином, законодавець визначив вичерпне коло суб`єктів, які після 07.11.2020 повинні зберігати свої КЕП виключно на захищених носіях особистих ключів, а саме: суб`єкти державного сектору економіки.

Відповідно до пункту 1 Постанови № 193: «З метою забезпечення доступності електронних довірчих послуг Кабінет Міністрів України постановляє: Погодитися з пропозицією Міністерства цифрової трансформації та Адміністрації Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації стосовно реалізації експериментального проекту щодо забезпечення можливості використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів (далі - експериментальний проект).

Експериментальний проект реалізується до дня набрання чинності змінами до Закону України «Про електронні довірчі послуги» щодо врегулювання використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, але не пізніше ніж до 5 березня 2022 року» (пункт із змінами внесеними згідно із постановою Кабінету Міністрів України №227 від 17.03.2021, набула чинності з 23.03.2021).

Отже, з огляду на вимоги абзацу 2 пункту 1 Постанови № 193 удосконалений підпис на незахищеному носії для приватних суб`єктів господарювання до 05 березня 2022 року прирівнюється до кваліфікованого електронного підпису на захищеному носії для державного сектору економіки.

Таким чином, згідно із чинним законодавством України, лише з 6 березня 2022 року приватні суб`єкти господарювання будуть зобов`язані використовувати КЕП виключно на захищених носіях особистих ключів.

З огляду на вищевикладене, учасники публічних закупівель можуть з 7 листопада 2020 року до 05 березня 2022 року підписувати свої пропозиції удосконаленими електронними підписами на незахищених носіях інформації, відповідно замовники зобов`язані приймати пропозиції, підписані удосконаленими електронними підписами на незахищених носіях інформації.

Суд не погоджується із позицією позивача з огляду на наступне:

Відповідно до п. 3 Наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11.06.2020 року № 1082 «Про затвердження Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі» - 3. Розміщення інформації в електронній системі закупівель здійснюється замовником / ЦЗО / учасником / постачальником /органом оскарження / органами державного фінансового контролю шляхом заповнення електронних полів, визначених адміністратором і реалізованих в електронній системі закупівель, та завантаження відповідних документів через автоматизоване робоче місце замовника / ЦЗО / учасника / постачальника / органу оскарження /органів державного фінансового контролю. У разі якщо інформація, розміщена в електронній системі закупівель шляхом завантаження документів, містить відомості, що відрізняються від тих, які розміщені шляхом заповнення електронних полів, автентичною вважається інформація, розміщена шляхом заповнення електронних полів. Після внесення інформації в електронні поля, на неї накладається кваліфікований електронний підпис посадової особи. Інформація, що заповнюється в електронних полях, може відображатися на веб-порталі у вигляді документа, доступного для друку. Оприлюднення інформації на веб-порталі здійснюється електронною системою закупівель автоматично) замовники повинні вимагати в учасників накладання електронного підпису на пропозицію. Адже це підтверджує дії Постачальника в системі. Всі замовники зазначають таку вимогу в своїй документації.

Згідно з п 1.4. Розділу III. Тендерної документації «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» - Під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги», тобто тендерна пропозиція у будь-якому випадку повинна містити накладений кваліфікований електронний підпис (КЕП) особи уповноваженої на підписання тендерної пропозиції, що вимагаються згідно п. 1.5. цієї документації. Забороняється обмежувати перегляд файлів шляхом встановлення на них паролів або у будь-який інший спосіб. Окрім цього, якщо пропозиція містить електроні документи Учасник зобов`язаний накласти кваліфікований електронний підпис (КЕП) особи уповноваженої на підписання тендерної пропозиції на кожен такий документ.

На виконання вищезазначеної вимоги Замовник перевірив КЕП учасника на сайті центрального засвідчувального органу за посиланням https://czo.gov.ua/verify. За результатами його перевірки стало відомим, що підпис є удосконаленим, незахищеним, що не відповідає умовам закупівлі.

Згідно з ч. 3 статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» - Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації. Отже, Учасник має використовувати той підпис, який передбачений тендерною документацією / умовами закупівлі Замовника. На підставі викладеного вище суд вважає, що тендерна пропозиція ФОП ОСОБА_1 не відповідає вимогам документації.

Тендерна пропозиція позивача відхилена також у зв`язку із тим, що позивач не надав у складі тендерної пропозиції протокол радіологічного дослідження деревини. На думку позивача п. 5 додатку 1 «Технічне завдання, технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» не містить вимоги щодо надання такого протоколу.

Суд не погоджується з такими доводами позивача, так як при дослідженні письмових матеріалів справи, а саме Додатку 1 «Технічне завдання, технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» (а.с.32) було встановлено, що саме в абзаці 4 пункту 5 є вимога про надання Протоколу радіологічного дослідження деревини.

Крім цього, відповідно до відповідно частини 5 статті 23 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовник може вимагати від учасників підтвердження того, що пропоновані ними товари, послуги чи роботи за своїми екологічними чи іншими характеристиками відповідають вимогам, установленим у тендерній документації. У разі встановлення екологічних чи інших характеристик товару, роботи чи послуги замовник повинен в тендерній документації зазначити, які маркування, протоколи випробувань або сертифікати можуть підтвердити відповідність предмета закупівлі таким характеристикам. Маркування, протоколи випробувань та сертифікати повинні бути видані органами з оцінки відповідності, компетентність яких підтверджена шляхом акредитації або іншим способом, визначеним законодавством.

Також позивач не погоджується із тим, що встановлені п.п. 1.5. п. 1, п.п. 2.1., 2.2.,2.3. п. 2, п.п. 3.1.3 п. 3.1 Додатку 3 вимоги щодо: - подання довідки про наявність в учасника працівників відповідної кваліфікації; - подання довідки про виконання аналогічного договору із доказами виконання та листами-відгуками щодо виконання договору; - подання копії звіту про рух грошових коштів за звітний період, можуть бути підставою для відхилення його пропозиції. Позивач вважає, що зазначені вимоги є дискримінаційними.

Суд не погоджується із зазначеними запереченнями позивача, так як відповідно до частини 1, 2 статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» Замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: 1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій; 2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; 3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів); 4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Тобто безпосередньо законом встановлено право Замовника вимагати документальне підтвердження від учасників процедури закупівлі визначену у Додатку 3 інформацію.

Також суд не погоджується із твердженнями позивача, що вищезазначені вимоги є дискримінаційними.

Так, вимога щодо наявності в учасника працівників відповідної кваліфікації характеризує здатність Учасника забезпечити належне виконання поставки товару поставки товару необхідними людськими ресурсами. Оскільки Переможець повинен поставити - 1614 м3 деревини (твердої породи) до закладів, зазначених Додатком 1 «Технічне завдання, технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі» (11 закладів).

Вимога щодо подання довідки про виконання аналогічних договорів один із критеріїв, який дає змогу Замовнику переконатися в тому, що учасник уже має позитивний досвід роботи, тобто виконує свої зобов`язання якісно та в зазначений термін.

Вимога щодо подання копії довідки про рух грошових коштів та інших документів на підтвердження фінансової спроможності - це кваліфікаційні критерії, за допомогою яких замовник може оцінити фінансовий стан як учасника закупівлі. Звіт про рух грошових коштів це звіт, який відображає надходження і вибуття грошових коштів (грошей) протягом звітного періоду в результаті та фінансової діяльності.

Позивач не заперечує той факт, що зазначені довідки та фінансові документи у складі тендерної документації не були ним подані, а подані пояснення щодо їх відсутності (а.с. 29-31).

На підставі викладеного, суд дійшов висновку про невідповідність тендерної пропозиції позивача умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі, що є підставою для її відхилення відповідно до ч.2 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі». Таким чином, відсутні підстави для задоволення позову в частині вимоги про визнання незаконним та скасування рішення Уповноваженої особи, оформленого Протоколом щодо прийняття рішення уповноваженої особи від 23 лютого 2022 року №44, щодо відхилення тендерної пропозиції Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , в процедурі закупівлі у відкритих торгах UA-2022-02-04-008405-b.

Суд зазначає, що у тексті позову (а.с. 7) позивач викладає свою думку щодо неправомірного невідхилення тендерної пропозиції другого відповідача першим відповідачем. При цьому, позивачем не заявлялась вимога щодо визнання незаконним рішення Уповноваженої особи про намір укласти договір про закупівлю із ТОВ «Суми-Продресурс-2009», оформленого протоколом №45 від 02.03.2022 (а.с.59).

Щодо вимоги про визнання недійсним договору про закупівлю товару №60 від 16.03.2022 року, укладеного між Управлінням освіти, культури, молоді та спорту Степанівської селищної ради Сумського району Сумської області та ТОВ «Суми-Продресурс-2009».

В обґрунтування наявності підстав для визнання недійсним договору про закупівлю товару №60 від 16.03.2022 р., укладеного між відповідачами, позивач зазначає наступне:

Підставою недійсності правочину згідно з ч. 1 ст. 215 ЦК України є недодержання в момент вчинення стороною (сторонами) вимог, які встановлені у статті 203 ЦК України, відповідно до якої зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Частина 3 статті 215 ЦК України визначає, що якщо недійсність правочину прямо не встановлено законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Оспорюваний договір про закупівлю товару від 16.03.2022 року є наслідком проведеної процедури закупівлі та укладений за її результатами. Закупівля, була проведена з порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», суперечить даному Закону, а відповідно укладений за її результатами договір суперечить інтересам держави і суспільства, так як при його укладенні не було дотримано принципу максимальної економії та ефективності, недискримінації учасників, об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій.

Однак, як зазначалось вище, позивач не ставив вимогу про скасування рішення Уповноваженої особи, на підставі якого був укладений договір поставки.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Тому суд не наділений правом на вихід за межі позовних вимог.

Недійсність договору поставки обґрунтовується позивачем саме наявними, з його точки зору, порушеннями, які мали місце при визначенні переможця торгів та невідхиленням першим відповідачем тендерної пропозиції другого відповідача.

Однак, питання правомірності визначення переможця торгів та відповідність його тендерної пропозиції вимогам законодавства про публічну закупівлю, не досліджувалися судом у даному процесі у зв`язку з тим, що відповідна вимога позивачем не заявлялася.

Тому підстави для визнання договору про закупівлю товару №60 від 16.03.2022 року, укладеного між Управлінням освіти, культури, молоді та спорту Степанівської селищної ради Сумського району Сумської області та ТОВ «Суми-Продресурс-2009», на даний час відсутні, а позов у цій частині також не підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат між сторонами.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що судом в позові відмовлено, то на позивача покладаються витрати із сплати судового збору в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст. 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В :

1. У позові Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до відповідачів: 1.Управління освіти, культури, молоді та спорту Степанівської селищної ради Сумського району Сумської області; 2. Товариства з обмеженою відповідальністю «Суми-Продресурс-2009» про визнання незаконним та скасування рішення Уповноваженої особи, визнання недійсним договору про закупівлю товару відмовити повністю.

2. Витрати по сплаті судового збору у розмірі 4962 грн 00 коп. покласти на позивача - Фізичну особу підприємця ОСОБА_1 .

3. Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

4. Згідно з ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 19.09.2022.

Суддя О.Ю. Резніченко