ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" вересня 2022 р. Справа № 925/298/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Попікової О.В.

суддів: Євсікова О.О.

Корсака В.А.

розглядаючи матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава"

на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.12.2021 (повний текст складено 26.01.2022)

у справі №925/298/21 (суддя Довгань К.І.)

за позовом ОСОБА_1

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава"

про зобов`язання вчинити дії,-

за участю секретаря судового засідання: Руденко Н.С.,

в судовому засіданні взяли участь представники:

- позивача: повідомлений, не з`явився,

- відповідача: повідомлений, не з`явився,

в с т а н о в и в :

Рішенням Господарського суду Черкаської області від 24.12.2021 позов задоволено повністю. Зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" виконати умови Протоколу №1 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" від 01 червня 2018 року щодо введення ОСОБА_1 до складу учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" та збільшення статутного капіталу Товариства на суму внеску шляхом реєстрації таких змін у встановленому законом порядку. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" на користь ОСОБА_1 2270,00 грн. витрат по сплаті судового збору.

Не погодившись із зазначеним рішенням, відповідач звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою. У поданій апеляційній скарзі заявник клопоче про поновлення строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.02.2022 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Попікова О.В., судді: Корсак В.А., Алданова С.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.02.2022 витребувано у Господарського суду Черкаської області матеріали справи №925/298/21. Відкладено вирішення питання щодо подальшого руху апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.12.2021 у справі №925/298/21 до надходження матеріалів даної справи до Північного апеляційного господарського суду.

15.04.2022 матеріали справи №925/298/21 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.05.2022 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Попікова О.В., судді Євсіков О.О., Корсак В.А., (у зв`язку з відпусткою судді Алданової С.О.).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.05.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.12.2021 у справі №925/298/21; розгляд справи призначено на 27.06.2022.

Судове засідання 27.06.2022 не відбулось у зв`язку з перебуванням судді Євсікова О.О. на лікарняному з 27.06.2022 та у зв`язку з перебуванням судді Корсака В.А. у відпустці з 27.06.2022 по 29.06.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 04.07.2022 (дата складання та підписання ухвали викликана перебуванням судді Попікової О.В. у відпустці з 30.06.2022 по 01.07.2022) призначено судове засідання на 10.08.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.08.2022 розгляд справи відкладено на 19.09.2022; запропоновано Товариству з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" надати до Північного апеляційного господарського суду завчасно (до 15.09.2022) належним чином завірену копію статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава", чинного станом на 20.08.2018, а також належним чином завірену копію статуту Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава", чинного на теперішній час (у разі внесення змін).

19.09.2022 у судове засідання представники сторін не з`явились, вимоги ухвали Північного апеляційного господарського суду від 10.08.2022 не виконали, позаяк, колегія суддів розглядає справу за наявними в ній матеріалами.

Дослідивши матеріали справи, апеляційну скаргу, перевіривши застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів зазначає наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, 01.06.2018 між ОСОБА_1 (позивачем) і ОСОБА_2 був укладений договір зворотної фінансової допомоги на реалізацію програми по вирощуванню осетрової риби та чорної ікри за № 001 (надалі договір), відповідно до умов якого позивач (позичальник) зобов`язався надати відповідачу (набувач) готівкові кошти в сумі еквівалентній 10 000,00 (десять тисяч) доларів США в якості зворотної фінансової допомоги на реалізацію проекту по вирощуванню осетрової риби та чорної ікри, з правом збільшення зазначеної суми на величину, погоджену Протоколом зборів засновників ТОВ "Козацька застава".

В п. 1.2 вказаного договору сторони узгодили, що у разі письмового звернення позичальника, ввести його до складу засновників ТОВ "Козацька застава", з щорічною виплатою коштів відповідно до статуту, в сумі не менше наданої зворотної фінансової допомоги, через один рік після початку виробничої діяльності.

01.06.2018 позивач подав засновникам Товариства заяву про прийняття його до складу засновників ТОВ «Козацька застава», яка була отримана відповідачем того ж дня, що підтверджується підписом керівника Товариства на ній.

Відповідно до статті 12 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» (в редакції, чинній на момент проведення загальних зборів учасників відповідача) розмір статутного капіталу товариства складається з номінальної вартості часток його учасників, виражениї у національній валюті України. Розмір частки учасника товариства у статутному капіталі товариства може додатково визначатись у відсотках. Розмір частки учасника товарства у відсотках повинен відповідати співвідношенню номінальної вартості його частки у статутному капіталі товариства.

Згідно з ч. 1 статті 18 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» учасники товариства можуть збільшити статутний капітал товариства за рахунок додаткових вкладів учасників та/або третіх осіб за рішенням загальних зборів учасників.

Частиною 3 статті 18 «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» у рішенні загальних зборів учасників товариства про залучення додаткових вкладів визначаються загальна сума збільшеного статутного капіталу товариства, коефіцієнт відношення суми збільшення до розміру частки кожного учасника у статуному капіталі та запланований розмір статутного капіталу.

Відповідно до статті 30 Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю» до компетенції загальних зборів учасників належить, зокрема, внесення змін до статуту товариства, зміна розміру статутного капіталу, перерозподіл часток між учасниками товариства у випадках, передбачених законом.

Як вбачається із протоколу №1 загальних зборів учасників ТОВ "Козацька застава" від 01.06.2018, по питанню №2 порядку денного виступив ОСОБА_2 , який запропонував: а) прийняти рішення щодо введення в засновники товариства позичальника (позивача) із збільшенням статутного фонду на суму наданої ним зворотної допомоги у разі його письмового звернення.

З протоколу вбачається, що по вказаній пропозиції два учасники товариства (відповідача), які у сукупності володіють 100% частки в статутному капіталі відповідача, проголосували одноголосно.

Також, з протоколу вбачається, що на вказаних зборах учасники відповідача постановили наступні рішення: 1) Ввести до складу учасників товариства ОСОБА_1 на підставі його заяви про вступ. 2) У разі відмови ОСОБА_1 (позичальника) увійти до складу засновників товариства гарантувати повернення йому коштів згідно договору №001 від 01.06.2018.

Тобто, учасниками товариства на загальних зборах було прийнято вказані два рішення. Інших рішень, зокрема, про збільшення статутного капіталу, визначення часток учасників товариства, тощо, як вбачається з протоколу, учасниками зборів не приймалось,

Відповідно до п. 7) статті 1 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр) - єдина державна інформаційна система, що забезпечує збирання, накопичення, обробку, захист, облік та надання інформації про юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадські формування, що не мають статусу юридичної особи.

Згідно з п. 8) цієї ж статті заявником може бути уповноважений представник юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи, - у разі подання документів для проведення інших реєстраційних дій щодо юридичної особи, громадського формування, що не має статусу юридичної особи; особа, яка набула частку (частину частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю; особа, яка набула частку (частину частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю, особа, яка відчужила (передала) її, або уповноважена ними особа - у разі подання акта приймання-передачі частки (частини частки) у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі.

Відповідно до ч. 2 статті 9 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» в Єдиному державному реєстрі містяться такі відомості про юридичну особу, крім державних органів і органів місцевого самоврядування як юридичних осіб, зокрема, перелік засновників (учасників) (крім акціонерних товариств, громадських формувань) юридичної особи: прізвище, ім`я, по батькові (за наявності), дата народження, країна громадянства, місце проживання, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), серія та номер паспорта, якщо засновник - фізична особа; найменування, країна резидентства, місцезнаходження та ідентифікаційний код, якщо засновник - юридична особа; інформація для здійснення зв`язку із засновником (учасником) юридичної особи (телефон та/або адреса електронної пошти); розмір статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) та розмір частки кожного із засновників (учасників).

Згідно з ч. 5 статті 17 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» для державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю подаються, зокрема, такі документи: заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі; документ про сплату адміністративного збору; один із таких відповідних документів: а) рішення загальних зборів учасників (рішення єдиного учасника) товариства з обмеженою відповідальністю, товариства з додатковою відповідальністю про визначення розміру статутного капіталу та розмірів часток учасників.

В даному випадку, як вказувалось вище та вбачається з протоколу №1 загальних зборів товариства (відповідача) учасниками останнього не було прийнято рішень про збільшення статутного капіталу товариства у зв`язку із введенням до складу учасників позивача, про фактичний розподіл часток учасників товариства із визначенням конкретних часток кожного із учасників тощо.

Колегія суддів зазначає, що відповідно до статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

За змістом частини 1 статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

У частині 2 статті 16 ЦК України визначені способи здійснення захисту цивільних справ та інтересів судом. До них належать: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов`язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Аналогічні висновки викладені в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі № 923/876/16, від 05.06.2018 у справі № 338/180/17, від 11.09.2018 у справі № 905/1926/16, від 30.01.2019 у справі № 569/17272/15-ц, від 02.07.2019 у справі № 48/340.

З цією метою суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підставу позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

При цьому колегія суддів зазначає про те, що у спірних правовідносинах, що склалися між сторонами у цій справі, поновлення порушених корпоративних прав позивача у разі здійснення їх захисту в судовому порядку безпосередньо пов`язане зі здійсненням державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі та склад учасників відповідача, тобто пов`язане з відносинами у сфері державної реєстрації юридичних осіб, а тому ефективність обраного позивачем способу захисту його порушених корпоративних прав визначається з урахуванням можливості у разі задоволення позову поновити такі права, у цьому випадку здійснити державну реєстрацію змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі та склад учасників відповідача.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.10.2019 у справі №923/876/16 зазначено:

«Велика Палата Верховного Суду вкотре звертає увагу на те, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Такі права чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.».

Подібні висновки сформульовані, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 05.10.2018 у справі №338/180/17 (провадження №14-144цс18), від 11.09.2018 у справі №905/1926/16 (провадження №12-187гс18), від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц (провадження №14-338цс18), від 02.07.2019 у справі №48/340 (провадження №12-14звг19).

В той же час, як вказувалось вище, учасники відповідача на загальних зборах від 01.06.2018 рішення про збільшення статутного капіталу товариства, про визначення часток учасників у зв`язку із введенням до складу останніх позивача, тощо не приймали, позаяк, колегія суддів приходить до висновку, що обраний позивачем спосіб захисту є неефективним та не призведе до поновлення його прав, на що не звернув увагу місцевий господарський суд, задовольняючи позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Отже, звертатися з позовом може не будь-яка, а лише заінтересована особа.

За статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

За змістом позовної заяви позивача він прагне набути статусу учасника товариства (відповідача) відповідно до положень як договору від 01.06.2018, так і рішень загальних зборів від цієї ж дати (які є чинними), водночас, обраний ним спосіб захисту своїх прав не призведе до реалізації ним його наміру, адже він є неефективним в силу наведених вище обставин. Належним способом захисту в цьому випадку є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (пп. «д» п. 3 ч. 5 ст. 17 цього Закону).

Відповідно до статті 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Згідно з ч. 1 статті 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Дослідивши матеріали справи, Північний апеляційний господарський суд приходить до висновку, що Господарським судом Черкаської області неправильно застосовано норми процесуального права, висновки суду не відповідають обставинам справи, що визнається як підстави для скасування рішення суду першої інстанції в частині задоволених позовних вимог із прийняттям нового рішення про відмову в позові у цій частині.

З огляду на викладене, апеляційну скаргу відповідача належить задовольнити.

У зв`язку із задоволенням апеляційної скарги, відповідно до статті 129 ГПК України, витрати по сплаті судового збору за її подання покладаються на позивача.

Керуючись статтями 129, 269, 271, 275, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" на рішення Господарського суду Черкаської області від 24.12.2021 у справі №925/298/21 задовольнити.

Рішення Господарського суду Черкаської області від 24.12.2021 у справі №925/298/21 скасувати.

Прийняти нове рішення, яким у позові ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" про зобов`язання вчинити дії відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1 , АДРЕСА_1 ) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Козацька застава" (, юридична адреса: вул. Замкова, 103А, кв. 19, м. Чигирин, Черкаська область, 20901; фактична адреса: вул. Грушевського, 73, кв. 14, м. Черкаси, 18001) 3405,00 грн. судового збору за подання апеляційної скарги.

Видачу наказу доручити Господарському суду Черкаської області.

Справу №925/298/21 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Повний текст постанови складений 22.09.2022.

Головуючий суддя О.В. Попікова

Судді О.О. Євсіков

В.А. Корсак