РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

12.09.2022Справа № 910/21133/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Грєхової О.А., за участю секретаря судового засідання Коверги П.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали господарської справи

за позовом Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" в особі Відокремленого підрозділу "Енергоатом-Трейдинг" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом"

до Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго"

про стягнення 50 553 682,97 грн.

Представники сторін:

від позивача: Балика А.М., в порядку самопредставництва;

від відповідача: не з`явився.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі Відокремленого підрозділу «Енергоатом-Трейдинг» Державного підприємства «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» звернулось до Господарського суду міста Києва із позовними вимогами до Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» про стягнення 50 553 682,97 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням відповідачем зобов`язань за Договором про врегулювання небалансів електричної енергії № 0063-01012 від 17.04.2019, в частині здійснення розрахунків.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 24.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче судове засідання призначено на 31.01.2022.

20.01.2022 представником відповідача подано відзив на позовну заяву.

25.01.2022 представником позивача подано відповідь на відзив.

31.01.2022 представником відповідача подано клопотання про відкладення судового засідання.

У судове засідання 31.01.2022 представник позивача з`явився, представник відповідача не з`явився.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про відкладення підготовчого судового засідання до 21.02.2022, яку занесено до протоколу судового засідання

21.02.2022 представником відповідача подано клопотання про долучення документів до матеріалів справи.

У судове засідання 21.02.2022 представники сторін з`явились.

За результатами судового засідання судом постановлено ухвалу про продовження строку підготовчого засідання на 30 днів, яку занесено до протоколу судового засідання та оголошено перерву до 21.03.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.05.2022 підготовче засідання призначено на 06.06.2022.

У судове засідання 06.06.2022 представники сторін з`явились.

За результатами судового засідання судом оголошено перерву до 20.06.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.06.2022 підготовче засідання призначено на 18.07.2022.

У судове засідання 18.07.2022 представники сторін з`явились.

Враховуючи, що судом під час підготовчого провадження, та зокрема, у підготовчому засіданні було вчинено всі дії, які необхідно вчинити до закінчення підготовчого провадження та початку судового розгляду справи по суті, та відсутності будь-яких посилань на можливість надання нових доказів, в зв`язку з чим відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 185 ГПК України судом постановлено ухвалу про закриття підготовчого провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 08.08.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.07.2022 розгляд справи по суті призначено на 12.09.2022.

30.08.2022 представником відповідача подано письмові пояснення, які судом до уваги не приймаються, з огляду на наступне.

При розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом (ч. 1 ст. 161 ГПК України).

Частиною 2 ст. 161 ГПК України визначено, що заявами по суті справи є: позовна заява; відзив на позовну заяву (відзив); відповідь на відзив; заперечення; пояснення третьої особи щодо позову або відзиву.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач скориставшись наданими процесуальними правами подав відзив на позовну заяву, виклавши свої аргументи та заперечення.

Однак в подальшому, після призначення справи до розгляду по суті, відповідачем подано 30.08.2022 письмові пояснення, які за своєю суттю зводяться до заяв по сутті спору, а саме відзиву на позовну заяву із запереченнями проти позову.

При цьому, відповідачем не ставилось питання про надання дозволу для надання нових заперечень по суті спору, а судом у порядку ч. 5 ст. 161 ГПК України такого дозволу не надавалось.

Водночас, пунктами 2 та 4 ч. 3 ст. 2 ГПК України визначено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальність сторін.

В свою чергу подання пояснень із новими запереченнями проти позову, фактично зводиться до порушення таких принципів та суперечить ч. 1 ст. 161 ГПК України.

Суд зазначає, що доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

09.09.2022 представником позивача подано заперечення на пояснення відповідача, які з аналогічних підстав судом до уваги не приймаються.

12.09.2022 представником відповідача подано клопотання про відкладення судового засідання.

У судове засідання 12.09.2022 представник позивача з`явився, представник відповідача не з`явився.

Суд, розглянувши у судовому засіданні 12.09.2022 клопотання відповідача про відкладення розгляду справи, заслухавши пояснення представника позивача, відхилив його, з огляду на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу

Частиною 2 статті 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав:

1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання;

2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними;

3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи;

4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

При цьому, частиною 3 ст. 202 ГПК України унормовано, що якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі:

1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки;

2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки;

3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник;

4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.

При цьому, в ухвалах суду зазначалось про наявність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.

Суд приймає до уваги, що сторонам були створені належні умови для надання усіх необхідних доказів (надано достатньо часу для підготовки до судового засідання, розгляд справи відкладався).

З матеріалів справи вбачається, що відповідач своїм правом на подання відзиву на позовну заяву скористався.

За приписами ч. 4 ст. 165 ГПК України, якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього.

З урахуванням наведеного, неявка представника відповідача не перешкоджає розгляду справи по суті.

При цьому, за приписами ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Суд приймає до уваги, що сторонам були створені належні умови для надання усіх необхідних доказів (надано достатньо часу для підготовки до судового засідання, розгляд справи під час підготовчого провадження неодноразово відкладався).

Проте, будь-яких посилань на можливість надання нових доказів по справі відповідачем у своєму клопотанні не наведено, як і не було наведено при призначенні справи до розгляду по суті.

Водночас, судом враховано, що у відповідності до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини.

Враховуючи вищенаведене, суд відмовив у задоволенні клопотання відповідача про відкладення розгляду справи.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

На виконання вимог ст. 223 Господарського процесуального кодексу України складено протоколи судових засідань, які долучено до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 219 ГПК України рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих сторонами.

У судовому засіданні 12.09.2022 відповідно до ст. 240 Господарського процесуального кодексу України судом проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 3 Закону України «Про ринок електричної енергії» обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з оператором системи передачі.

Державне підприємство «Національна атомна енергогенеруюча компанія «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Енергоатом- Трейдинг» на виконання вищевказаної норми звернулось із заявою про укладення договору про врегулювання небалансів електричної енергії № 0063- 01012/21-150-08-19-00025 від 17.04.2019, відповідно до якої ДП НАЕК «Енергоатом» в особі відокремленого підрозділу «Енергоатом-Трейдинг» ДП НАЕК «Енергоатом», надає письмову згоду на приєднання до Договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 03.04.2019 б/н (надалі - Договір), розміщеного на офіційному сайті ДП «НЕК «Укрненерго» та з дати реєстрації 17.04.2019 у якості учасника ринку є таким, що приєднався в цілому до Договору та прийняв на себе всі права та обов`язки учасника ринку, визначені цим Договором та Правилами ринку, в частині у ринку електричної енергії.

Ця заява про укладання договору про врегулювання небалансів надана з відкладальною обставиною. Матеріали справи містять повідомлення про укладення договору про врегулювання небалансів електричної енергії від 17.04.2019 № 01/13933, в якому ДП «НЕК «Укрненерго» повідомляє ВП «Енергоатом-Трейдинг» ДП НАЕК «Енергоатом», що ДП «НЕК «Укрненерго» вищевказану заяву про укладення договору розглянуто, визначено ідентифікатор Договору - 0063-01012 та акцептовано - 17.04.2019.

З моменту акцептування заяви про укладення договору в порядку установленому Правилами ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 № 307 та Законом України «Про ринок електричної енергії», учасник ринку набуває всіх прав та зобов`язань за Договором і несе відповідальність за їх невиконання (неналежне виконання) згідно з умовами Договору, Правилами ранку та чинним законодавством України.

Наказом ПАТ «НЕК «Укрненерго» №85 від 06.03.2020 затверджено умови договору про врегулювання небалансів електричної енергії.

У пунктах 1.1 - 1.4 Договору визначено, що цей Договір є публічним договором приєднання, який установлює порядок та умови врегулювання небалансів електричної енергії СВБ, у тому числі її балансуючої групи. Цей Договір є договором приєднання в розумінні статті 634 Цивільного кодексу України, умови якого мають бути прийняті іншою Стороною не інакше, як шляхом приєднання до запропонованого Договору в цілому.

На підставі цього Договору Сторона, що приєднується, набуває статусу учасника ринку та здійснює свою діяльність у якості СВБ.

За цим Договором СВБ врегульовує небаланси електричної енергії, що склалися в результаті діяльності її балансуючої групи на ринку електричної енергії, або передає свою відповідальність за небаланси електричної енергії іншій СВБ шляхом входження до її балансуючої групи.

ОСП урегульовує небаланси електричної енергії з СВБ у порядку, визначеному Законом України «Про ринок електричної енергії» (далі - Закон) та Правилами ринку, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 307 (далі - Правила ринку).

Згідно з пунктами 2.1, 2.2 Договору вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються адміністратором розрахунків (АР) для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього Договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством.

Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається Правилами ринку.

При невиконанні або неналежному виконанні умов цього Договору сторони несуть відповідальність, передбачену цим Договором, Правилами ринку, Кодексом системи передачі, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14 березня 2018 року № 309, Законом та чинним законодавством України (п. 3.1 Договору).

У п. 3.3 Договору визначено, що ОСП зобов`язаний проводити розрахунки з СВБ у порядку та в терміни, визначені Правилами ринку.

Відповідно до п. 5.1 Договору виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, визначеної главою 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.

Подання платіжних документів здійснюється сторонами відповідно до Правил ринку (п. 5.6 Договору).

Цей Договір набирає чинності з дати реєстрації ОСП СВБ відповідно до її заяви-приєднання до цього Договору і є чинним до 31 грудня включно року, у якому була надана заява-приєднання. Після реєстрації учасника ринку ОСП зобов`язаний надати такій СВБ витяг з відповідного реєстру (п. 9.1 Договору).

Наказом ПАТ «НЕК «Укрненерго» №634 від 26.11.2020 затверджено умови договору про врегулювання небалансів електричної енергії.

Відповідно до п. 2.1-2.3 Договору вартість небалансів електричної енергії та суми платежів, що передбачені до сплати зі сторони СВБ та ОСП, розраховуються АР для кожного розрахункового періоду доби відповідно до Правил ринку. Оплата платежів відповідно до цього Договору здійснюється з урахуванням податків та зборів, передбачених діючим законодавством.

За підсумками місяця визначається індикативна величина - середньозважена ціна небалансів електричної енергії за розрахунковий місяць, що розраховується шляхом ділення загальної вартості небалансів електричної енергії на загальний обсяг небалансів електричної енергії.

Порядок розрахунку обсягів, ціни та вартості небалансів електричної енергії визначається правилами ринку.

Розмір та порядок розрахунку ОСП та ПГП відшкодування ПГП та плати за невідповідність виконання команди диспетчера визначаються згідно з главами 5.20 та 5.21 розділу V Правил ринку.

Відповідно до п. 5.1 Договору виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів та розрахунків щодо виконання команди диспетчера на зменшення навантаження, визначеної главою 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги, позивач зазначає, що відповідно до акту купівлі-продажу електричної енергії для врегулювання небалансів та сплати інших платежів від 30.11.2020 ОСП отримав, а СВБ поставила електричну енергію для врегулювання небалансів в обсягах 536 281,169 МВт*год загальною вартістю 536 457 101,08 грн. з ПДВ, в свою чергу СВБ отримала, а ОСП поставив електричну енергію для врегулювання небалансів в обсягах 42,346 МВт*год загальною вартістю 125 677,68 грн., однак відповідачем допущено порушення строків оплати електричної енергії для врегулювання небалансів на користь позивача за періоди І-ІІІ декади листопада, в зв`язку з чим, позивачем 3% річних в розмірі 11 312 038,74 грн. та інфляційні втрати в розмірі 39 241 644,23 грн.

Відповідач в свою чергу, заперечуючи проти позову, зазначає, що позивачем не надано доказів направлення рахунків відповідачу і їх отримання відповідачем. Також відповідач зазначає, що кошти з поточного рахунку зі спеціальним режимом використання оператора системі передачі перераховуються відповідно до правил ринку, зокрема, на поточні рахунки постачальників послуг з балансування та сторін, відповідальних за баланс, крім електропостачальників, а отже не є можливим користування відповідачем коштами, призначеними до сплати позивачу.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді у судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 11, 629 Цивільного кодексу України договір є однією з підстав виникнення зобов`язань та є обов`язковим для виконання сторонами.

Зобов`язання в силу вимог ст. 525, 526 Цивільного кодексу України має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог даного Кодексу і інших актів законодавства. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Аналогічна за змістом норма міститься у п. 1 ст. 193 Господарського кодексу України.

Закон України «Про ринок електричної енергії» визначає правові, економічні та організаційні засади функціонування ринку електричної енергії, регулює відносини, пов`язані з виробництвом, передачею, розподілом, купівлею-продажем, постачанням електричної енергії для забезпечення надійного та безпечного постачання електричної енергії споживачам з урахуванням інтересів споживачів, розвитку ринкових відносин, мінімізації витрат на постачання електричної енергії та мінімізації негативного впливу на навколишнє природне середовище.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 3 Закону України «Про ринок електричної енергії» обов`язковою умовою участі в ринку електричної енергії (крім споживачів, які купують електроенергію за договором постачання електричної енергії споживачу) є укладення договору про врегулювання небалансів з оператором системи передачі.

Постановою Національної комісії що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг «Про затвердження Правил ринку» від 14.03.2018 № 307, затверджені Правила ринку.

Відповідно до п.1.1.4, скорочення, що застосовуються в цих Правилах, мають такі значення:

АР - адміністратор розрахунків;

ОР - оператор ринку;

ОСП - оператор системи передачі;

СВБ - сторона, відповідальна за баланс.

Відповідно до п. 7.3.1 Правил ринку АР на щоденній основі надсилає платіжний документ кожній СВБ із зазначенням суми, що СВБ зобов`язана сплатити АР, або суми, що АР зобов`язаний сплатити СВБ через її небаланси електричної енергії протягом відповідного періоду.

Водночас, відповідно до п. 13 постанови Національної комісії що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 30.04.2020 № 905, «Виставлення рахунків за небаланси електричної енергії та балансуючу електричну енергію здійснюється щодекадно протягом місяця або відповідно до окремого рішення оператора системи передачі (далі - ОСП). ОСП формує рішення щодо позапланового виставлення рахунків за небаланси електричної енергії у разі виникнення у сторони, відповідальної за баланс, небалансу електричної енергії, що перевищує 15 % від визначених ОСП обсягів небалансів».

Оплата платіжного документа з банківського рахунку АР на банківський рахунок учасника ринку здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунка (п. 7.7.4 Правил ринку).

Відповідач в свою чергу, заперечуючи проти позову, зазначає, що позивачем не надано доказів направлення рахунків відповідачу і їх отримання відповідачем

Відповідно до п. 5.1 Договору (в редакції Наказу ПАТ «НЕК «Укрненерго» №85 від 06.03.2020) виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів, визначеної главою 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору.

В свою чергу, згідно з п. 5.1 Договору (в редакції Наказу ПАТ «НЕК «Укрненерго» №634 від 26.11.2020) виставлення рахунків та здійснення платежів щодо оплати вартості небалансів та розрахунків щодо виконання команди диспетчера на зменшення навантаження, визначеної главою 2 цього Договору, відбувається відповідно до процедур та графіків, передбачених Правилами ринку, та згідно з умовами цього Договору

Пункт 1.11.1 Правил ринку визначає, що за допомогою системи управління ринком здійснюється управління всіма процесами, зокрема, виконанням необхідних розрахунків, реєстрацією ринкових даних і результатів.

Система управління ринком забезпечує, зокрема проведення розрахунків за небаланси електричної енергії та обмін інформацією з учасниками ринку і функціонування необхідних баз даних;

Правила ринку визначають, що платіжний документ - рахунок, сформований адміністратором розрахунків учаснику ринку щодо оплати ним або адміністратором розрахунків своїх фінансових зобов`язань, що виникли в результаті участі на ринку електричної енергії такого учасника ринку; система управління ринком - програмно-інформаційний комплекс, що включає низку підсистем, що забезпечують управління всіма необхідними базами даних, реєстрами та виконання розрахунків, що визначені цими Правилами.

Враховуючи наведене у сукупності, строк на оплату платіжного документа здійснюється протягом чотирьох робочих днів з дати направлення рахунків АР у Системі управління ринком.

Таким чином, суд відхиляє посилання відповідача та не, що позивач не надав підтверджень отримання відповідачем надісланих йому рахунків, оскільки ані Правилами ринку, ані умовам Договору не передбачено направлення рахунків у інший спосіб, аніж через Систему управління ринком, а отже направлення рахунків в такій системі є належним їх направленням.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач порушив строки оплати виставлених рахунків.

Відповідно до частин 1, 2, 7 статті 193 ГК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк. Одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається.

За змістом статей 525-527 ЦК України зобов`язання повинні виконуватись належним чином і у встановлений строк відповідно до умов договору, одностороння відмова від виконання зобов`язання не допускається.

Згідно ст. 610 Цивільного кодексу України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

При цьому, відповідно до частини першої статті 96 ЦК України, юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями.

Положенням ч. 2 ст. 218 Господарського кодексу України передбачено, що учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Згідно з ст. 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Таким чином, частина 2 ст. 218 Господарського кодексу України та ст. 617 ЦК України прямо передбачають, що відсутність у боржника необхідних коштів не вважаються обставинами, які є підставою для звільнення від відповідальності.

Згідно з частиною 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Відповідно до частини другої статті 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідач в свою чергу, заперечуючи проти позову зазначає, що кошти з поточного рахунку зі спеціальним режимом використання оператора системі передачі перераховуються відповідно до правил ринку, зокрема, на поточні рахунки постачальників послуг з балансування та сторін, відповідальних за баланс, крім електропостачальників, а отже не є можливим користування відповідачем коштами, призначеними до сплати позивачу.

Однак, оскільки судом встановлено прострочення відповідачем оплати рахунків за небаланси електричної енергії, частина друга статті 625 підлягає застосуванню до правовідносин, які виникли у даній справі, що узгоджується із висновками Верховного Суду у постанові № 910/15364/20 від 21.12.2021.

Дослідивши наданий позивачем розрахунок заявлених до стягнення сум, з урахування того, що відповідач власного контр розрахунку не надав, враховуючи позицію, яка викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 20.11.2020 у справі № 910/13071/19, згідно з якою сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця, а також правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 13.06.2018 у справі № 922/1008/16 стосовно того, що день фактичної сплати суми заборгованості не включається у відповідний період часу, судом встановлено, що стягненню з відповідача підлягають 3% річних у розмірі 11 312 038,74 грн. та інфляційні втрати в розмірі 39 241 644,23 грн.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Статтею 74 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.ст. 76, 77 Господарського процесуального кодексу України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Відповідач під час розгляду справи не надав суду жодних доказів, які б спростовували заявлені позовні вимоги та свідчили про відсутність у нього обов`язку сплатити заявлені до стягнення суми 3% річних та інфляційних втрат.

За таких обставин, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, з покладенням судового збору на відповідача в порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 240 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Приватного акціонерного товариства "Національна енергетична компанія "Укренерго" (01032, м. Київ, вул. Симона Петлюри, 25; ідентифікаційний код: 00100227) на користь Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3; ідентифікаційний код: 24584661) в особі Відокремленого підрозділу "Енергоатом-Трейдинг" Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" (01032, м. Київ, вул. Назарівська, 3; ідентифікаційний код: 42041573) 3% річних в розмірі 11 312 038 (одинадцять мільйонів триста дванадцять тисяч тридцять вісім) грн. 74 коп., інфляційні втрати в розмірі 39 241 644 (тридцять дев`ять мільйонів двісті сорок одна тисяча шістсот сорок чотири) грн. 23 коп. та витрати по сплаті судового збору в розмірі 758 305 (сімсот п`ятдесят вісім тисяч триста п`ять) грн. 24 коп.

3. Після набрання рішенням Господарського суду міста Києва законної сили видати відповідний наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 19.09.2022.

Суддя О.А. Грєхова