ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.09.2022 року м.Дніпро Справа № 904/2980/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Верхогляд Т.А. (доповідач)

суддів: Білецької Л.М., Паруснікова Ю.Б.,

секретар судового засідання Колесник Д.А.

представники сторін у судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду справи сторони повідомлені шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Центрального апеляційного господарського суду та відправлення ухвали суду на електронні пошти сторін

розглянувши апеляційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Київській області на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 23.11.2021 року (повний текст складено 29.11.2021 року) про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали господарського суду від 12.08.2020 року, постанови господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2020 року та ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 09.03.2021 року у справі №904/2980/20 (суддя Мартинюк С.В.)

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Річ Таун Ірпінь", м. Ірпінь

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будтрейд Сервіс", м. Дніпро

про визнання банкрутом,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2020 року відкрито провадження у справі №904/2980/20 за заявою ТОВ "Річ Таун Ірпінь" про визнання банкрутом ТОВ "Будтрейд сервіс" та призначено розпорядником майна ТОВ "Будтрейд сервіс" арбітражного керуючого Різника Олександра Юрійовича.

Постановою господарського суду від 17.11.2020 року боржника визнано банкрутом, ліквідатором призначено арбітражного керуючого Шимана Є.О.

Ухвалою господарського суду від 09.03.2021 року затверджено ліквідаційний баланс та звіт ліквідатора, юридичну особу - Товариство з обмеженою відповідальністю "Будтрейд Сервіс" (49069, м.Дніпро, вул. Січових Стрільців, б.81, оф.26; ідентифікаційний код юридичної особи: 37563935). ліквідовано, провадження у справі №904/2980/20- закрито.

13.10.2021 року до господарського суду Дніпропетровської області від Головного управління ДПС у Київській області надійшла заява про перегляд зазначених рішень у справі №904/2980/20 за нововиявленими обставинами.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 23.11.2021 року у справі №904/2980/20 у задоволенні заяви Головного управління ДПС у Київській області про перегляд рішень за нововиявленими обставинами у справі №904/2980/20 відмовлено повністю.

Ухвала господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2020 року, постанова господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2020 року та ухвала господарського суду Дніпропетровської області від 09.03.2021року у справі №904/2980/20 залишені в силі.

Ухвала суду першої інстанції мотивована тим, що обставини, які вказані в заяві Головного управління ДПС у Київській області, а саме: лист директора ТОВ "Будтрейд Сервіс" Достатнього Р.Р., який надійшов на адресу контролюючого органу, в якому він особисто вказав, що на нього була переписана фірма як на фіктивного директора, він особисто ніякої діяльності не здійснював і жодних договорів не укладав, не є нововиявленою обставиною в розумінні ст. 320 Господарського процесуального кодексу України.

Суд вважав, що заява про перегляд рішення за нововиявленими обставинами у справі №904/2980/19 фактично спрямована на повторний розгляд справи.

Не погодившись з ухвалою суду першої інстанції, Головне управління Державної податкової служби у Київській області оскаржило її в апеляційному порядку.

В апеляційній скарзі апелянт зазначає, що під час розгляду заяви ГУ ДПС у Київській області про перегляд рішення за нововиявленими обставинами судом не надана оцінка листа директора ТОВ "Будтрейд Сервіс" Достатнього Р.Р.

Контролюючий орган просив викликати у судове засідання Достатнього Р.Р. як директора ТОВ "Будтрейд Сервіс", проте суд проігнорував це та не надав належної оцінки необхідності виклику свідка в судове засідання.

Також апелянт надає оцінку діям ліквідатора боржника Шимана Є.О., зокрема щодо пошуку майна банкрута, а також оцінку ліквідаційному балансу, звіту ліквідатора.

Просить скасувати ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 23.11.2021 року про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2020 року, постанови господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2020 року та ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 09.03.2021 року у справі №904/2980/20. Скасувати ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2020 року, постанову господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2020 року та ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 09.03.2021 року у справі №904/2980/20.

Ліквідатор ТОВ "Будтрейд Сервіс" Шиман Є.О., ТОВ "Річ Таун Ірпінь" відзиви на апеляційну скаргу не надали, участі своїх представників у судове засідання не забезпечили.

Згідно ухвал Центрального апеляційного господарського суду від 22.06.2022 року та від 27.07.2022 року розгляд справи було відкладено у зв`язку з неявкою сторін.

Відповідно до ч.3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті (ч.1 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України).

Вирішуючи питання щодо можливості розгляду справи за відсутності сторін, колегія суддів зазначає наступне:

Відповідно до матеріалів справи, апеляційна скарга прийнята до розгляду ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 17.02.2022 року.

Передбачений ст.273 Господарського процесуального кодексу України строк розгляду апеляційної скарги вичерпано.

Відповідно до положень ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу на підставі тих доказів, які були предметом дослідження судом першої інстанції. Додаткові докази до суду апеляційної інстанції не надано.

Стаття 42 Господарського процесуального кодексу України наділяє сторони процесуальними правами, серед яких право брати участь у судових засіданнях.

Сторонам надано можливість реалізовувати свої повноваження представництва шляхом участі в засіданнях суду в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в порядку ст. 197 Господарського процесуального кодексу України, про що було вказано в ухвалах про відкриття апеляційного провадження від 17.02.2022 року та про відкладення розгляду справи від 22.06.2022 року, від 27.07.2022 року.

Отже, сторони не були позбавлені можливості забезпечити у засідання суду участь повноважних представників, однак, таким правом не скористалися.

Враховуючи, що тричі представник скаржника у судове засідання не з`явився, є можливим проведення апеляційного перегляду справи за його відсутності.

Обговоривши доводи апеляційної скарги, дослідивши докази, перевіривши повноту встановлення господарським судом обставин справи та правильність їх юридичної оцінки, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав:

Відповідно до ч. 2 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України, підставами для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами є:

1) істотні для справи обставини, що не були встановлені судом та не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;

2) встановлений вироком або ухвалою про закриття кримінального провадження та звільнення особи від кримінальної відповідальності, що набрали законної сили, факт надання завідомо неправильного висновку експерта, завідомо неправдивих показань свідка, завідомо неправильного перекладу, фальшивості письмових, речових чи електронних доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного рішення у цій справі;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення судового рішення, що підлягає перегляду.

Частиною 4 ст. 320 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що не є підставою для перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами:

1) переоцінка доказів, оцінених судом у процесі розгляду справи;

2) докази, які не оцінювалися судом, стосовно обставин, що були встановлені судом.

Як вбачається з поданої скаржником заяви про перегляд за нововиявленими обставинами рішень суду, а саме:

- ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2020 року про відкриття провадження у справі №904/2980/20 за заявою ТОВ "Річ Таун Ірпінь" про визнання банкрутом ТОВ "Будтрейд сервіс" та призначення розпорядником майна ТОВ "Будтрейд сервіс" арбітражного керуючого Різника Олександра Юрійовича;

- постанови господарського суду від 17.11.2020 року про визнання боржника банкрутом, призначення ліквідатором боржника арбітражного керуючого Шимана Є.О.;

- ухвали господарського суду від 09.03.2021 року про затвердження ліквідаційного балансу та звіту ліквідатора, ліквідацію юридичної особи - Товариства з обмеженою відповідальністю "Будтрейд Сервіс" (49069, м.Дніпро, вул. Січових Стрільців, б.81, оф.26; ідентифікаційний код юридичної особи: 37563935), закриття провадження у справі №904/2980/20;

єдиною підставою зазначено лист директора ТОВ "Будтрейд Сервіс" Достатнього Р.Р. на адресу контролюючого органу.

За змістом вказаного листа гр. ОСОБА_1 вказав, що на нього була переписана фірма, як на фіктивного директора ТОВ "Будтрейд Сервіс", а він особисто ніякої діяльності не здійснював та жодних договорів не укладав.

Суд зазначає, що перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є окремою процесуальною формою судового процесу, яка визначається юридичною природою цих обставин.

До нововиявлених обставин відносяться матеріально-правові факти, на яких ґрунтуються вимоги і заперечення сторін, а також інші факти, які мають значення для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Необхідними ознаками існування нововиявлених обставин є, одночасна наявність таких трьох умов:

- по-перше, їх існування на час розгляду справи,

- по-друге, те, що ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи,

- по-третє, істотність даних обставин для розгляду справи (тобто коли врахування їх судом мало б наслідком прийняття іншого судового рішення, ніж те, яке було прийняте).

Нововиявлені обставини за своєю юридичною суттю є фактичними даними, що в установленому порядку спростовують факти, які було покладено в основу судового рішення. Ці обставини мають бути належним чином засвідчені, тобто підтверджені належними і допустимими доказами.

Згідно зі статтею 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУПБ) провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, ГПК України, іншими законами України.

Відповідно до частин другої, третьої статті 8 КУПБ право на звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство мають боржник, кредитор. Провадження у справі про банкрутство відкривається господарським судом за заявою боржника також у разі загрози його неплатоспроможності.

Порядок подання заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, а також перелік документів, які мають бути додані до вказаної заяви, визначені статтею 34 КУПБ.

За змістом частини першої статті 35 КУПБ у разі відсутності підстав для відмови у прийнятті, залишення без руху або для повернення заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство господарський суд приймає заяву до розгляду, про що не пізніше п`яти днів з дня її надходження постановляє ухвалу, в якій, серед іншого, зазначається дата проведення підготовчого засідання суду. Також ухвалою про прийняття заяви про відкриття провадження у справі господарський суд має право вирішити питання про зобов`язання заявника, боржника та інших осіб надати суду додаткові відомості, необхідні для вирішення питання про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Відповідно до частин першої - п`ятої статті 39 КУПБ перевірка обґрунтованості вимог заявника, а також з`ясування наявності підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство здійснюються господарським судом у підготовчому засіданні, яке проводиться в порядку, передбаченому цим Кодексом. Неявка у підготовче засідання сторін та представника державного органу з питань банкрутства, а також відсутність відзиву боржника не перешкоджають проведенню засідання. У підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, заслуховує пояснення сторін, оцінює обґрунтованість заперечень боржника, вирішує інші питання, пов`язані з розглядом справи. Якщо провадження у справі відкривається за заявою кредитора, господарський суд перевіряє можливість боржника виконати майнові зобов`язання, строк яких настав. Боржник може надати підтвердження спроможності виконати свої зобов`язання та погасити заборгованість. У разі якщо до господарського суду до дня підготовчого засідання надійшло кілька заяв і одна з них прийнята судом до розгляду, інші ухвалою господарського суду приєднуються до матеріалів справи і розглядаються одночасно. У разі визнання вимог заявника необґрунтованими господарський суд оцінює обґрунтованість вимог інших заяв кредиторів, приєднаних до матеріалів справи, і вирішує питання про відкриття провадження у справі у порядку, передбаченому цією статтею. За результатами розгляду заяви про відкриття провадження у справі та відзиву боржника господарський суд постановляє ухвалу про: відкриття провадження у справі; відмову у відкритті провадження у справі.

З матеріалів справи вбачається, що справа № 904/2980/20 порушена за заявою ТОВ "Річ Таун Ірпінь" та жодних підстав для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство ТОВ "Будтрейд Сервіс" у господарського суду Дніпропетровської області не було.

Визнаючи боржника банкрутом, суд має встановити його неоплатність, тобто недостатність майна для задоволення вимог кредиторів, у зв`язку з чим з`ясувати його актив і пасив та зіставити відомості щодо обох величин. Рішення суду не може ґрунтуватись лише на клопотанні комітету кредиторів. Розмір пасиву боржника підлягає визначенню відповідно до затвердженого судом в порядку ст. 47 Кодексу реєстру вимог кредиторів. Звіт розпорядника майна про фінансово-майновий стан божника має містити відомості про актив боржника. Такий звіт має бути предметом розгляду зборів кредиторів (комітету кредиторів), на підставі якого кредитори приймають рішення про введення наступної судової процедури. У подальшому відомості про фінансово-майновий стан боржника (актив) мають бути предметом розгляду в судовому засіданні у справі про банкрутство. Якщо встановлення пасиву боржника відбувається у попередньому засіданні суду, то остаточна правова оцінка активу і пасиву боржника та можливість відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом надається у підсумковому засіданні суду з огляду на перебування провадження у справі у процедурі розпорядження майном боржника (правова позиція, викладена в постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14.04.2021 року у справі № 904/1693/19).

Враховуючи відсутність активів у ТОВ "Будтрейд Сервіс" та наявність кредиторської заборгованості, господарський суд у постанові від 17.11.2020 року дійшов висновку про визнання боржника банкрутом.

Частиною першою ст.65 КУПБ передбачено, що після завершення всіх розрахунків з кредиторами ліквідатор подає до господарського суду звіт та ліквідаційний баланс, до якого додаються: відомості за результатами інвентаризації майна боржника та перелік ліквідаційної маси; відомості про реалізацію об`єктів ліквідаційної маси з посиланням на укладені договори купівлі-продажу; копії документів, що підтверджують відчуження активів боржника під час ліквідаційної процедури (у тому числі протоколи про проведення аукціону, договори купівлі-продажу, акти приймання-передачі майна, акти про придбання майна на аукціоні тощо); реєстр вимог кредиторів з даними про розміри погашених вимог кредиторів; документи, що підтверджують погашення вимог кредиторів; довідка архівної установи про прийняття документів, які відповідно до закону підлягають довгостроковому зберіганню; для акціонерних товариств - розпорядження про скасування реєстрації випуску акцій, видане Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку; для емітентів боргових цінних паперів - звіт про результати погашення цінних паперів. Про час і місце судового засідання, в якому мають розглядатися звіт і ліквідаційний баланс, господарський суд повідомляє ліквідатора та кредиторів. Обов`язком ліквідатора є здійснення всієї повноти дій, спрямованих на виявлення та повернення активів боржника. Господарський суд після заслуховування звіту ліквідатора та думки кредиторів постановляє ухвалу про затвердження звіту ліквідатора та ліквідаційного балансу.

Якщо за результатами ліквідаційної процедури після задоволення вимог кредиторів не залишилося майна, господарський суд виносить ухвалу про ліквідацію юридичної особи - банкрута. Копія цієї ухвали надсилається державному реєстратору для проведення державної реєстрації припинення юридичної особи - банкрута, а також власнику майна (ч. 2 ст.65 КУПБ).

Звіт ліквідатора та ліквідаційний баланс є підсумковими документами, які підтверджують належне проведення ліквідатором всіх необхідних заходів ліквідаційної процедури, вчинення адекватних дій щодо виявлення кредиторів та активів боржника, за результатами розгляду яких суд приймає ухвалу про ліквідацію боржника та закриття провадження у справі.

Отже, жодним чином обставини, про які йде мова в листі директора боржника гр.Достатнього Р.Р., не є істотними для справи обставинами, що не були встановлені судом на час розгляду справи.

При прийнятті рішень про відкриття провадження у справі, визнання боржника банкрутом та закриття провадження у справі господарським судом було проаналізовано безпосередньо первинні документи, на підставі яких виникли грошові вимоги до боржника, внаслідок чого було відкрито провадження по справі, а в подальшому проаналізовано фінансово - господарську діяльність боржника та звіт ліквідатора.

Суд першої інстанції обгрунтовано вказав, що прийняті судом рішення, які заявник просить переглянути, ґрунтуються не на підставі пояснень директора.

З матеріалів справи слідує, що 18.11.2021 року до господарського суду надійшли пояснення гр. ОСОБА_1 , з яких вбачається, що до Головного управління ДПС у Київській області із заявою, на яку посилається апелянт як на підставу для перегляду рішень суду за нововиявленими обставинами, Достатній Р.Р. не звертався, а відомості, зазначені в заяві Головного управління ДПС у Київській області, не відповідають дійсності.

Таким чином, доводи апелянта про те, що суд першої інстанції не надав належної оцінки наданому суду листу гр. ОСОБА_1 до Головного управління ДПС у Київській області, безпідставні.

Нововиявлена обставина - це юридичний факт, який передбачений нормами права і тягне виникнення, зміну або припинення правовідносин; юридичний факт, що має істотне значення для правильного вирішення даної конкретної справи. Якби нововиявлена обставина була відома суду під час винесення судового акта, то вона обов`язково вплинула б на остаточні висновки суду; юридичний факт, який існував на момент звернення заявника до суду з позовом і під час розгляду справи судом; юридичний факт, який не міг бути відомий ані особі, яка заявила про це в подальшому, ані суду, що розглядав справу.

Водночас нововиявленими можуть бути визнані лише істотно значимі, суттєві обставини, тобто такі обставини, обізнаність суду стосовно яких у розгляді справи забезпечила б прийняття цим судом іншого рішення.

Прийняття та розгляд заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не означає обов`язкового скасування чи зміни рішення, що переглядається. Результат перегляду повинен випливати з оцінки доказів, зібраних у справі, і встановлення господарським судом на основі цієї оцінки наявності або відсутності нововиявлених обставин, визначення їх істотності для правильного вирішення спору або розгляду справи про банкрутство. Господарський суд вправі змінити або скасувати судове рішення за нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини впливають на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Відповідно до ст. ст. 7, 13 Господарського процесуального кодексу України правосуддя в господарських судах здійснюється на засадах рівності всіх юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності, підпорядкування, місцезнаходження, місця створення та реєстрації, законодавства, відповідно до якого створена юридична особа, та інших обставин. Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

У даній справі скаржник належними та допустимими доказами не спростував висновок суду першої інстанції про те, що заява Головного управління ДПС у Київській області про перегляд рішень у справі №904/2980/19 за нововиявленими обставинами фактично спрямована на повторний розгляд справи.

Враховуючи, що апеляційна скарга не доведена, оскаржувану ухвалу слід залишити без змін як законну та обгрунтовану.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги слід покласти на скаржника відповідно до ст.129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 269, 275, 276, 281-283 Господарського процесуального кодексу України суд, - ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 23.11.2021 року у справі №904/2980/20 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя Т.А. Верхогляд

Суддя Л.М. Білецька

Суддя Ю.Б. Парусніков

Повний текст складено 12.09.2022 року.