ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" вересня 2022 р. Справа№ 910/1382/22

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Шаптали Є.Ю.

суддів: Яковлєва М.Л.

Куксова В.В.

без повідомлення сторін

розглянувши апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі №910/1382/22 (суддя Демидов В.О., повий текст складено та підписано 07.06.2022)

за зустрічною позовною заявою Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО»

до Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «ЕНЕРГОАТОМ-ТРЕЙДИНГ» Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ»

про тлумачення змісту правочину подану в межах справи № 910/1382/22

за позовом Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «ЕНЕРГОАТОМ-ТРЕЙДИНГ» Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ»

до Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО»

про стягнення 1 016 810 731,59 грн

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 відмовлено Приватному акціонерному товариству «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» у поновленні строку на подання зустрічної позовної заяви.

Повернуто зустрічну позовну заяву Приватному акціонерному товариству «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» про тлумачення змісту правочину без розгляду.

Судом повернуто зустрічну позовну заяву з огляду на те, що відповідачем в порушення вимог до ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України не було подано в строк зустрічну позовну заяву як і не було подано клопотання про подання останньої або продовження строку на подання зустрічної позовної заяви.

Не погодившись з прийнятим рішенням суду першої інстанції, Приватне акціонерне товариство «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» задовольнити в повному обсязі, скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 про повернення позовної заяви Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» до Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «ЕНЕРГОАТОМ-ТРЕЙДИНГ» Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» про надання тлумачення пунктів договору. Направити справу на продовження розгляду до Господарського суду міста Києва.

Узагальнені доводи апеляційної скарги зводяться до наступного:

- ухвала не містить мотивів щодо наявності підстав для повернення позовної заяви;

- щодо посилання суду на неподання відповідачем клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору апелянт зазначає, що подання такого клопотання в силу вимог Закону України «Про судовий збір» було б безпідставним;

- подання відповідачем клопотання про продовження строку на подання зустрічної позовної заяви не передбачено чинним законодавством.

21.06.2022 безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі №910/1382/22.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21.06.2022 апеляційну скаргу передано на розгляд колегії суддів у наступному складі: головуючий суддя - Шаптала Є. Ю., судді: Яковлєв М.Л., Куксов В.В.

На час надходження апеляційної скарги матеріали справи №910/1382/22 на адресу Північного апеляційного господарського суду не надходили, у зв`язку з чим ухвалою від 27.06.2022 відкладено вирішення питання щодо апеляційної скарги Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі №910/1382/22 до надходження матеріалів справи на адресу Північного апеляційного господарського суду; доручено Господарському суду міста Києва надіслати матеріали справи №910/1382/22 на адресу Північного апеляційного господарського суду.

06.07.2022 до суду апеляційної інстанції надійшли матеріали вказаної справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.07.2022 апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі №910/1382/22 залишено без руху та надано скаржникові строк для усунення недоліків, допущених останнім при поданні апеляційної скарги.

Через канцелярію Північного апеляційного господарського суду 22.07.2022 від скаржника надійшла заява про усунення недоліків.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 26.07.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі №910/1382/22, розгляд якої ухвалено здійснювати у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.

Учасникам справи повідомлено про право подати відзив на апеляційну скаргу, відповідь на відзив, заяви, клопотання, заперечення та встановлено строки на їх подання.

08.08.2022 до канцелярії суду від Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «ЕНЕРГОАТОМ-ТРЕЙДИНГ» Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому позивач за первісним позовом просить суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення - без змін, зазначаючи наступне:

- узагальнене посилання на факт повномасштабного військового вторгнення без зазначення обставин, що завадили апелянту узгодити роботу всередині підприємства та дотриматись процесуальних строків не може вважатись переконливим аргументом та поважною причиною пропуску таких строків;

- апелянт не був позбавлений можливості подати заяву про продовження строку на подання зустрічного позову з належним обґрунтуванням поважності несвоєчасної оплати судового збору на подання зустрічної позовної заяви.

Нормами п. 6 ч. 1 ст. 255 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про повернення заяви позивачеві (заявникові).

Згідно з ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1,5,6,8,9,12,18,31,32,33,34 частини першої статті 255 цього кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення (виклику) учасників справи

Відповідно до ч. 13 ст. 8 Господарського процесуального кодексу України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.

Відповідно до п. п. 4, 5 ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує категорію та складність справи, обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо.

Відповідно до ст. 269, ч. 1 ст. 270 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. У суді апеляційної інстанції справи переглядаються за правилами розгляду справ у порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням особливостей, передбачених при перегляді справ в порядку апеляційного провадження.

Розглянувши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, дослідивши надані до матеріалів справи докази в їх сукупності, перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів Північного апеляційного господарського суду дійшла до висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

31.01.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» в особі відокремленого підрозділу «ЕНЕРГОАТОМ-ТРЕЙДИНГ» Державного Підприємства «НАЦІОНАЛЬНА АТОМНА ЕНЕРГОГЕНЕРУЮЧА КОМПАНІЯ «ЕНЕРГОАТОМ» до Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» про стягнення 1 016 810 731,59 грн та передана 01.02.2022 судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2022 відкрито провадження у справі №910/1382/22 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 24.03.2022.

17.05.2022 від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого представник просив у позові відмовити з підстав викладених в останньому.

30.05.2022 до Господарського суду міста Києва надійшла зустрічна позовна заява та передана 31.05.2022 судді Демидову В.О. відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями.

Відповідно до заявлених зустрічних позовних вимог позивач за зустрічним позовом просить суд розтлумачити пункти 2.1, 5.1 та 5.9 Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0063-01012 від 17.04.2019 року визначивши строки та порядок здійснення оплат по Договору.

Обґрунтовуючи необхідність поновлення процесуального строку, відповідач за первісним позовом зазначає про те, що не своєчасне подання зустрічного позову викликано збройною агресією російської федерації проти України, у зв`язку з чим в Україні було введено воєнний стан, а також тим, що процес погодження оплати судового збору за зустрічною позовною заявою є тривалим процесом.

Розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви, суд дійшов до висновку про повернення такої заяви, з чим погоджується колегія суддів, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, передбачено, що відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву.

Так, ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2022 відкрито провадження у справі №910/1382/22 за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання у справі на 24.03.2022 та запропоновано відповідачу у строк не пізніше п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження, з урахуванням положень п. 4 розділу Х Прикінцевих положень Господарського процесуального кодексу України, подати до суду відзив на позовну заяву.

Вищевказану ухвалу відповідач отримав 27.04.2022, що підтверджується повернутим на адресу суду рекомендованим повідомленням про вручення №092.

З матеріалів справи вбачається, що у строк, встановлений ухвалою суду від 21.02.2022, відповідачем було подано відзив, однак жодних відомостей про продовження строку або наміру подати зустрічну позовну заяву останнім заявлено не було.

Відтак, зустрічну позовну заяву було подано з пропуском визначеного строку.

Відповідно до ч. 1 ст. 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

В обгрунтування поновлення строку на подання зустрічної позовної заяви Приватне акціонерне товариство «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» посилалось на воєнний стан та на те, що процес здійснення оплати судового збору є триваючим.

Щодо наведеного обгрунтування суд зазначає наступне.

Відзив на позовну заяву відповідачем було подано до суду у встановлений строк (17.05.2022), натомість як зустрічну позовну заяву подано з пропуском такого строку (30.05.2022), у зв`язку з чим судова колегія критично сприймає посилання відповідача на воєнний стан в країні як на підставу пропуску строку звернення із зустрічною позовною заявою, оскільки як правильно зауважив суд першої інстанції, останнє не завадило своєчасно подати відзив на позовну заяву.

За змістом частин 1-4 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Отже, своєчасно звернувшись із відзивом на позовну заяву, відповідач не був позбавлений можливості подати клопотання про продовження строку подання зустрічної позовної заяви із наведенням обґрунтованих підстав неможливості звернення у встановлений строк.

Також відповідач як підставу для поновлення строку в контексті сплати судового збору зазначає наступне: «Триваючим є процес отримання платіжних документів, що складається із отриманням заявки банком, здійсненням оплати, підготовкою платіжного документа, завірення документа відповідальним працівником банку та перенаправления такого документа платнику. У зв`язку з введенням в Україні воєнного стану процесс погодження між підрозділами відповідача документі на оплату ускладнився». Наведені твердження містить також і апеляційна скарга.

Однак, на переконання суду, наведені підстави не можна визнати поважними, оскільки відповідач, описуючи внутрішні процеси підприємства та загальний процес здійснення оплати, не зазначає, яка саме обставина позбавила останнього можливості здійснити своєчасну оплату судового збору, а отже, не наводить обгрунтованих та поважних причин пропуску відповідного строку та неможливості вчинення відповідних дій, беручи до уваги при цьому своєчасне подання відзиву на позов.

Частина 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України визначає, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність.

Частинами 1 та 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Жоффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак, в кожному випадку позивач при зверненні до суду із відповідним позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Таким чином, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання заявником певного процесуального алгоритму, що в даному випадку передбачений ГПК України.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч. 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини шостої статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, подана з порушенням вимог частин першої та другої цієї статті, ухвалою суду повертається заявнику. Копія зустрічної позовної заяви долучається до матеріалів справи.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов до обґрунтованого висновку, що оскільки відповідачем було подано зустрічну позовну заяву з порушенням строку відповідно до вимог ч. 1 ст. 180 Господарського процесуального кодексу України, як і не було подано клопотання про продовження строку на подання зустрічної позовної заяви (також і не зазначено про намір подання останньої разом з відзивом на позовну заяву, що був поданий у встановлений строк), то зустрічна позовна заява відповідно до п. 6 ст. 180 ГПК України підлягає поверненню.

Водночас, судова колегія звертає увагу, що Приватне акціонерне товариство «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» не позбавлене можливості звернутись до суду із самостійним позовом про розтлумачення пунктів 2.1, 5.1 та 5.9 Договору про врегулювання небалансів електричної енергії №0063-01012 від 17.04.2019 року визначивши строки та порядок здійснення оплат по Договору.

Доводи апелянта стосовно відсутності в оскаржуваній ухвалі мотивів щодо повернення зустрічної позовної заяви колегія суддів відхиляє як безпідставні.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про повернення зустрічної позовної заяви.

Судом апеляційної інстанції враховано усі доводи апелянта, однак суд звертає увагу, що за результатами перегляду оскаржуваної ухвали колегією суддів встановлено, що оскаржувана ухвала є вмотивованою та прийнятою відповідно до норм процесуального законодавства.

Суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі «Серявін та інші проти України» зауважив, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція) зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

У справі «Трофимчук проти України» Європейський суд з прав людини також зазначив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не можна розуміти як вимогу детально відповідати на кожен довід. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у контексті конкретних обставин справи.

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права.

За змістом рішення Європейського суду з прав людини у справі «Кузнєцов та інші проти Російської Федерації» зазначено, що одним із завдань вмотивованого рішення є продемонструвати сторонам, що вони були почуті, вмотивоване рішення дає можливість стороні апелювати проти нього, нарівні з можливістю перегляду рішення судом апеляційної інстанції.

Така позиція є усталеною практикою Європейського суду з прав людини (справи «Серявін та інші проти України», «Проніна проти України») і з неї випливає, що ігнорування судом доречних аргументів сторони є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Так, у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що хоча національний суд має певну свободу розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (див. рішення у справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 1 липня 2003 року).

Ще одне призначення обґрунтованого рішення полягає в тому, щоб продемонструвати сторонам, що вони були почуті. Крім того, вмотивоване рішення дає стороні можливість оскаржити його та отримати його перегляд вищестоящою інстанцією. Лише за умови винесення обґрунтованого рішення може забезпечуватись публічний контроль здійснення правосуддя (див. рішення у справі «Гірвісаарі проти Фінляндії» (Hirvisaari v. Finland), №49684/99, п. 30, від 27 вересня 2001 року).

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів дійшла висновку, що оскаржувана ухвала прийнята у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду, викладені в оскаржуваній ухвалі, а тому підстав її скасовувати або змінювати не вбачається.

Відтак, судова колегія приходить до висновку про те, що апеляційна скарга Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі № 910/1382/22 є необґрунтованою та такою, що задоволенню не підлягає.

Судові витрати за розгляд апеляційної скарги у зв`язку з відмовою в її задоволенні на підставі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на апелянта.

Керуючись ст.ст. 129, 269, 275, 276, 281 - 284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ :

1. Апеляційну скаргу Приватного акціонерного товариства «НАЦІОНАЛЬНА ЕНЕРГЕТИЧНА КОМПАНІЯ «УКРЕНЕРГО» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі №910/1382/22 - залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 у справі № 910/1382/22 - залишити без змін.

3. Матеріали справи № 910/1382/22 повернути до господарського суду першої інстанції.

Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та строки, передбачені ГПК України.

Головуючий суддя Є.Ю. Шаптала

Судді М.Л. Яковлєв

В.В. Куксов