УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

05.09.2022Справа №910/17594/19

За позовомАкціонерного товариства "Перший Інвестиційний Банк"
доТовариства з обмеженою відповідальністю "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х."
провизнання недійсним правочину

Суддя Бойко Р.В.

Представники сторін в підготовче засідання 30.08.2022 не з`явилися, у зв`язку з чим суд вирішив питання про залишення позову розглянути в порядку письмового провадження, а тому згідно ч. 5 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України датою постановлення ухвали у даній справі є дата складення її повного тексту.

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2019 року Акціонерне товариство "Перший Iнвестиційний Банк" звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х." про визнання недійсним правочину.

У поданій заяві позивач просить визнати недійсним арбітражне застереження наступного змісту: "Ця гарантія регулюється законодавством Австрії. Будь-які суперечки, що виникають у зв`язку з цією гарантією, будуть остаточно вирішуватись шляхом арбітражу за правилами примирення та арбітражу Арбітражного Центру Австрійської Федеральної Економічної Палати. Арбітражна процедура відбуватиметься й рішення буде прийняте у Відні, мовою арбітражу буде англійська мова", викладене в тексті гарантії №27.04-19572, виданій Відкритим акціонерним товариством "Перший Інвестиційний Банк", правонаступником якого є Акціонерне товариство "Перший Інвестиційний Банк".

В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що оскаржуване арбітражне застереження в тексті гарантії №27.04-19572 вчинене з порушенням приписів ст.ст. 203, 207, 21, 236 Цивільного кодексу України та ст. 7 Закону України "Про міжнародний комерційний арбітраж", а тому підлягає визнанню недійсним.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.12.2020 відкрито провадження у справі №910/17594/19; вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження; визначено учасникам справи строки для подання заяв по суті справи; підготовче засідання призначено на 21.01.2020.

02.01.2020 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х." надійшов відзив на позов, в якому відповідач зазначає, що оскільки Господарським судом міста Києва вже розглянуто справу №910/5424/19 між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав, то провадження у даній справі підлягає закриттю.

14.01.2020 через відділ діловодства суду від Акціонерного товариства "Перший інвестиційний банк" надійшла відповідь на відзив, в якій позивач вказує, що підстави для закриття провадження у справі відсутні, у зв`язку з тим, що сторони у справі №910/5424/19 та у даній справі відрізняються.

Протокольними ухвалами Господарського суду міста Києва від 21.01.2020 відмовлено в задоволені заяви відповідача про закриття провадження у справі, оскільки розгляд Міжнародним арбітражним центром при Федеральній палаті економіки Австрії справи №SCH-5039 не є підставою для закриття провадження у даній справі, зокрема, тому що предметом справи №SCH-5039 є стягнення коштів; відкладено підготовче засідання на 31.01.2020.

29.01.2020 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х." надійшли заперечення на відповідь на відзив, в яких відповідач просить відмовити в задоволенні позову з урахуванням того, що питання дійсності арбітражної угоди, було вирішено Міжнародним арбітражним центром при Федеральній палаті економіки Австрії у першому частковому рішенні (з юрисдикції), яке постановою Верховного Суду від 27.04.2019 у справі №756/618/14-ц визнане в Україні. Крім того, відповідач вказує, що позивачем було пропущено строк позовної давності для звернення до суду з вимогою про визнання недійсною арбітражної угоди, яка міститься в банківській гарантії №27.04-19752.

Протокольною ухвалами Господарського суду міста Києва від 31.01.2020 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів; оголошено перерву в підготовчому засіданні до 25.02.2020.

Протокольною ухвалами Господарського суду міста Києва від 25.02.2020 оголошено перерву в судовому засіданні до 12.03.2020.

Протокольною ухвалами Господарського суду міста Києва від 12.03.2020 відкладено підготовче засідання на 24.03.2020.

З метою попередження виникнення та запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, на виконання розпорядження Голови Вищої ради правосуддя від 13.03.2020 №11/0/2-20 "Про додаткові заходи із попередження респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19" ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.03.2020 перенесено підготовче засідання у справі №910/17594/19 на 14.04.2020.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 14.04.2020 та від 12.05.2020, враховуючи подання позивачем та відповідачем клопотань про відкладення підготовчого засідання, з метою попередження виникнення і запобігання поширення гострої респіраторної хвороби, спричиненої коронавірусом COVID-19, та для забезпечення учасникам справи можливості реалізувати свої права, передбачені господарським процесуальним законом, перенесено підготовчі засідання у справі №910/17594/19 на 12.05.2020 та 02.06.2020 відповідно.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.06.2020 відкладено підготовче засідання на 16.06.2020.

16.06.2020 через відділ діловодства суду від Акціонерного товариства "Перший інвестиційний банк" надійшла заява про закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмету спору.

Клопотання позивача мотивоване тим, що ухвала Шевченківського районного суду міста Києва від 16.12.2019 у справі №761/46843/19, в якій було встановлено факт фальшивості банківської гарантії №27.04-19572 з викладеним в ній арбітражним застереженням, стала підставою для звернення Акціонерного товариства "Перший інвестиційний банк" до Верховного Суду із заявою про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду від 27.03.2019 у справі №756/618/14-ц за клопотанням компанії "Норберт Шаллер Гезельшафт м.б.Х." про визнання та надання дозволу на виконання рішення іноземного суду.

Постановою Верховного Суду від 26.02.2020 у справі №756/618/14-ц заяву Акціонерного товариства "Перший інвестиційний банк" про перегляд постанови Верховного Суду від 27.03.2019 за нововиявленими обставинами задоволено частково; ухвалу Оболонського районного суду міста Києва від 15.05.2017, ухвалу Апеляційного суду міста Києва від 05.07.2017 та постанову Верховного Суду від 27.03.2019 скасовано і ухвалено нове судове рішення; у задоволенні клопотання компанії "Норберт Шаллер Гезельшафт м.б.Х." про визнання та надання дозволу на виконання рішень іноземного арбітражного суду відмовлено.

Протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2020 повернуто без розгляду клопотання відповідача про оголошення перерви в підготовчому засідання, оскільки вказане клопотання не містить ЕЦП; відкладено підготовче засідання у справі на 30.06.2020, враховуючи викладені у клопотанні відповідача причини неявки його представника в засідання, а також з урахуванням того, що подана позивачем заява про закриття провадження у справі не направлена відповідачу.

Протокольною ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2020 задоволено клопотання відповідача та оголошено перерву в підготовчому засіданні до 09.07.2020 для надання можливості відповідачу ознайомитись із заявою позивача про закриття провадження у справі.

09.07.2020 через відділ діловодства суду від Товариства з обмеженою відповідальністю "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х." надійшло клопотання про зупинення провадження у справі №910/17594/19 до розгляду Верховним Судом кримінального провадження у справі №761/46843/19 з розгляду касаційної скарги Компанії "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х." на ухвалу Київського апеляційного суду від 12.02.2020.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.07.2020 клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х." про зупинення провадження у справі задоволено; зупинено провадження у справі №910/17594/19 до розгляду Верховним Судом кримінального провадження у справі №761/46843/19 з розгляду касаційної скарги Компанії "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х." на ухвалу Київського апеляційного суду від 12.02.2020; зобов`язано учасників справи повідомити суд про усунення обставин, що викликали зупинення провадження у справі №910/17594/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.07.2022 поновлено провадження у справі №910/17594/19; призначено підготовче засідання у справі №910/17594/19 на 09.08.2022; запропоновано учасникам справи надати пояснення з урахуванням постановлених судових рішень в межах справи №761/46843/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.08.2022 відкладено підготовче засідання на 30.08.2022; визнано обов`язковою явку сторін у наступне підготовче засідання; попереджено позивача про те, що у разі нез`явлення його представника у засідання, позов відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України може бути залишений без розгляду.

В підготовче засідання 30.08.2022 представники сторін не з`явились, про причини неявки не повідомили.

Так, позивач не забезпечив явку свого представника в підготовчі засідання 09.08.2022 та 30.08.2022, однак про місце, дату та час проведення засідань був повідомлений належним чином, що підтверджується наступним.

Ухвала суду про поновлення провадження від 15.07.2022 (якою було повідомлено сторін про призначення засідання на 09.08.2022) та ухвала суду про відкладення підготовчого засідання від 09.08.2022 (якою було повідомлено сторін про відкладення засідання на 30.08.2022) були надіслані позивачу рекомендованими листами, що підтверджується відтисками печаток про відправлення на зворотних боках ухвал, на адресу місцезнаходження Акціонерного товариства "Перший Інвестиційний Банк", вказану у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 01135, м. Київ, проща Перемоги, 1.

Ухвали суду від 15.07.2022 та від 09.08.2022 були отримані позивачем 22.07.2022 та 15.08.2022, що підтверджується інформацією з пошукової системи Акціонерного товариства "Укрпошта" в мережі Інтернет про вручення поштового відправлення №483 та рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення №832.

При цьому, в ухвалі суду від 09.08.2022 явка сторін в засідання, призначене на 30.08.2022, була визнана обов`язковою, а позивача попереджено про те, що у разі нез`явлення його представника у засідання, позов відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України може бути залишений без розгляду.

Приписами ч. 4 ст. 202 Господарського процесуального кодексу України визначено, що у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Суд зауважує, що наведені положення ст.ст. 202, 226 Господарського процесуального кодексу України не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

Аналогічна правова позиція наведена в постанові Верховного Суду від 13.09.2019 у справі №916/3616/15.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Отже, право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Аналогічний правовий висновок викладений у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та у постанові Верховного Суду від 19.08.2020 у справі №910/14715/17.

Отже, судом встановлено, що позивач був належним чином повідомлений про призначені на 09.08.2022 та 30.0.2022 підготовчі засідання та про те, що явка його представника у засідання 30.08.2022 визнана судом обов`язковою, проте Акціонерне товариство "Перший Інвестиційний Банк" не забезпечило явку свого представника у друге поспіль засідання по справі №910/17594/19, не повідомило причин неявки та не зверталось до суду із заявою про розгляд справи за відсутності свого представника.

При цьому, судом враховано, що 24.02.2022 розпочалась військова агресія Російської Федерації проти України.

Проте, статтею 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" передбачено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Тобто, навіть в умовах воєнного стану конституційне право особи на судовий захист не може бути обмеженим.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій уведено воєнний стан, здійснюється лише судами. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється.

З наведених приписів закону вбачається, що запровадження військового стану у країні не може слугувати самостійною та достатньою підставою для відтермінування вирішення спору (не здійснення розгляду справи), в той час як з квітня 2022 року в м. Києві та Київській області (за місцезнаходженням позивача та суду), не ведуться активні бойові дії.

При цьому, від позивача не надходило будь-яких повідомлень щодо обставин неможливості забезпечити явку свого представника у засідання по справі №910/17594/19 (зокрема, з підстав його призову до лав Збройних Сил України, перебування за кордоном, вступом до добровольців Сил територіальної оборони Збройних Сил України тощо).

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 даної Конвенції (пункти 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

У рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України" Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

При цьому, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.

На думку суду, зважаючи на те, що позивач сам ініціював розгляд Господарським судом міста Києва справи №910/17594/19 та був обізнаний про розгляд даної справи за правилами загального позовного провадження (тобто, в судовому засіданні з повідомленням/викликом сторін), то відповідно Акціонерне товариство "Перший Інвестиційний Банк" не було позбавлене можливості протягом 45 днів від дати поновлення провадження (15.07.2022) до призначеного на 30.08.2022 засідання проявити розумну зацікавленість щодо стану розгляду відповідної справи, взяти участь у засіданні чи повідомити суду обставини неможливості прийняти участь у розгляді справи.

Таким чином, неявка позивача в друге поспіль підготовче засідання по справі №910/17594/19, відсутність будь-яких клопотань щодо його неявки в засідання 09.08.2022 та 30.08.2022 або про розгляд справи без його участі, свідчить про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Також необхідно зазначити, що залишення позовної заяви без розгляду через неявку позивача у судове засідання у разі ненадання ним заяви про розгляд справи за його відсутності не призводить до порушення права на справедливий судовий розгляд (до такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховний Суд у постанові від 21.12.2020 у справі №910/18360/19).

Згідно з ч. 2 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

За таких обставин, враховуючи, що суд вирішив залишити позов без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям позивача у засідання без поважних причин та неподанням ним заяви про розгляд справи за відсутності представника позивача, судовий збір покладається на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 13, 14, 120, 202, 226, 234, 242 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов Акціонерного товариства "Перший Інвестиційний Банк" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Норберт Шаллер Гезелльшафт М.Б.Х." про визнання недійсним правочину залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її підписання та у відповідності до положень ст.ст. 256, 257 Господарського процесуального кодексу України може бути оскарження протягом десяти днів з дня складення її повного тексту шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Суддя Р.В Бойко