Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2022Справа № 910/19442/21

Господарський суд міста Києва у складі головуючого судді Головіної К. І., при секретарі судового засідання Сабалдаш О. В., розглянувши у порядку загального позовного провадження господарську справу

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фундація "Якісне житло"

до Київської міської ради

про визнання незаконним та скасування рішення

за участю представників сторін:

від позивача: Петровського В. В.

від відповідача: Пилипчук І. І.

вільний слухач: ОСОБА_1

В С Т А Н О В И В:

До Господарського суду міста Києва з позовом звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю "Фундація "Якісне житло" (далі - ТОВ "Фундація "Якісне житло", позивач) до Київської міської ради (далі - Київрада, відповідач) про визнання незаконним та скасування рішення № 449/9528 від 03.09.2020 «Про розірвання договору оренди земельних ділянок від 31.01.2004, зареєстрованого за № 85-6-00097 (зі змінами та доповненнями)».

У обґрунтування позову ТОВ "Фундація "Якісне житло" зазначило, що вказаним рішенням Київради порушені його права, як орендаря земельної ділянки, оскільки оспорюване рішення було прийняте Київрадою незаконно. Зокрема, позивач вказав, що відповідач до закінчення строку дії договору оренди вирішив розірвати договір односторонньому порядку без достатніх на те правових підстав, відповідач не підтвердив належними доказами порушення орендарем умов договору, в той час, як позивач не допускав таких порушень. Крім того, при прийнятті спірного рішення відповідач не дотримався процедури розірвання договору в односторонньому порядку без рішення суду, а також порядку, передбаченого Регламентом Київської міської ради, затвердженого рішенням Київради № 579/579 від 07.07.2016.

У позові, посилаючись на положення ст. 143 Земельного кодексу України (далі - ЗК України), ст. 651 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), ст. 31, 32 Закону України "Про оренду землі" та ст. 24 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ТОВ "Фундація "Якісне житло" просить визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради № 449/9528 від 03.09.2020 "Про розірвання договору оренди земельних ділянок від 31.01.2004, зареєстрованого за № 85-6-00097 (зі змінами та доповненнями)».

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 вказану позовну заяву було прийнято до розгляду та відкрито провадження, справу вирішено розглядати в порядку загального позовного провадження, призначено підготовче засідання, сторонам надана можливість реалізувати свої процесуальні права та обов`язки.

Відповідач (Київрада) у строк, визначений законом, надав суду відзив на позов, у якому проти заявлених вимог заперечив, зазначив про порушення позивачем умов договору оренди земельних ділянок від 31.01.2004 та Закону України «Про охорону культурної спадщини», наголосивши на тому, що перебування земельної ділянки у Центральному історичному ареалі міста свідчить про те, що на такій території неможливе будівництво, а сама земельна ділянка не може перебувати на праві оренди. Також вказав, що норми закону передбачають можливість розірвання договору в односторонньому порядку шляхом вчинення Київрадою одностороннього правочину, що було оформлене відповідачем шляхом прийняття спірного рішення у спосіб, за процедурою та у відповідності до норм чинного законодавства.

У підготовчому засіданні від Органу самоорганізації населення «Вуличний комітет «Воздвиженка» у Подільському районі міста Києва, надійшло клопотання про залучення його до розгляду справи в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача. За результатами розгляду вказаного клопотання суд ухвалою, занесеною до протоколу судового засідання від 15.02.2022, відмовив у його задоволенні як необґрунтованому, оскільки вважав, що рішення за позовом про визнання незаконним та скасування рішення Київради, не вплине на права та обов`язки вказаної особи, яка не є стороною спірних правовідносин, вона не буде наділена новими правами та не будуть змінені її наявні права та/або обов`язки.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.02.2022, занесеною до протоколу судового засідання, підготовче провадження у справі було закрите, розгляд справи призначено по суті.

Після закриття підготовчого провадження від фізичних осіб - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , які є мешканцями мікрорарйону Воздвиженка у Подільському районі міста Києва, у межах якого знаходиться спірна земельна ділянка, надійшло клопотання про залучення їх в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача до розгляду справи. Вказане клопотання суд залишив без розгляду на підставі ч. 2 ст. 118, ч. 2 ст. 207 ГПК України, за змістом яких право на вчинення процесуальних дій втрачається із закінченням встановленого законом або призначеного судом строку; заяви, клопотання, документи, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом, суд залишає без розгляду у зв`язку із пропуском процесуального строку для їх подання.

У судовому засіданні під час розгляду справи по суті представник позивача підтримав та обґрунтував позовні вимоги, просив їх задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача проти позову заперечив з підстав, зазначених у відзиві, просив відмовити у задоволенні позовних вимог.

Розглянувши заяви учасників справи по суті позову, заслухавши їх пояснення у судовому засіданні та дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з урахуванням наступного.

Установлено, що рішенням Київради 638-18/798 від 10.07.2003 "Про надання і вилучення земельних ділянок та припинення права користування землею» у користування ВАТ трест «Київміськбуд-1» ім. М. П. Загороднього були передані 13 земельних ділянок загальною площею 5,99 га в урочищі Гончари-Кожум`яки на вулицях Воздвиженській, Дегтярній, Кожум`яцькій у Подільському районі міста Києва за рахунок земель міської забудови для будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-громадського призначення.

23.01.2004 між ВАТ трест «Київміськбуд-1» ім. М. П. Загороднього (орендар) та Київрадою (орендодавець) був укладений договір оренди земельних ділянок, відповідно до умов якого орендодавець на підставі п. 1 рішення Київради № 638-18/798 від 10.07.2003 передає, а орендар приймає в оренду на 5 років 13 земельних ділянок, визначених цим договором, загальною площею 54 904 кв.м, із цільовим призначенням - для будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-громадського призначення, із місцем розташування - урочище Гончари-Кожум`яки на вулицях Воздвиженській, Гончарній, Дегтярній, Кожум`яцькій у Подільському районі міста Києва, у тому числі земельні ділянки: кадастровий номер № :85:381:0006, площею 1962 кв.м. та кадастровий номер № :85:381:0016, площею 7261 кв.м.

Договір зареєстровано 31.01.2004 Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про що зроблено запис № 85-6-00097 в книзі записів державної реєстрації договорів.

На виконання вказаного договору, Київрадою передано, а ВАТ трест «Київміськбуд-1» ім. М. П. Загороднього прийнято у володіння та користування земельні ділянки, визначені цим договором, про що сторонами складено та підписано акт приймання-передачі земельних ділянок від 31.01.2004.

У подальшому, рішеннями Київради № 672/1728 від 18.06.2009, № 188/8472 від 20.09.2012 договір оренди земельних ділянок № 85-6-00097 від 31.01.2004 було поновлено на 10 років, замінено орендаря - ВАТ трест "Київміськбуд-1" імені М. П. Загороднього" на його правонаступника - ТОВ "Фундація "Якісне житло", а також змінено земельні ділянки, які передаються у користування орендарю.

Також 15.05.2014, на підставі вказаних рішень Київради, між відповідачем (орендодавець) та ТОВ "Фундація "Якісне житло" (орендар) була укладена угода про поновлення та внесення змін до договору оренди земельних ділянок, згідно з якою сторони домовились поновити на 10 років договір оренди земельних ділянок № 85-6-00097 від 31.01.2004 та викласти його в новій редакції (далі - договір оренди).

Зокрема, сторони погодили, що об`єктом оренди є земельні ділянки кадастровий номер № :85:381:0006 та № :85:381:0016 з наступними характеристиками: місце розташування - урочище Гончари-Кожум`яки на вулицях Воздвиженській, Гончарній, Дегтярній, Кожум`яцькій у Подільському районі міста Києва; розмір земельних ділянок - кадастровий номер № :85:381:0006 площею 0,1962 га, № :85:381:0016 площею 0,7261 га; цільове призначення - для будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-громадського призначення.

Відповідно до п. 8.4 договору орендар зобов`язаний, зокрема, завершити забудову земельних ділянок в строки, встановлені проектною документацією на будівництво, затвердженою в установленому порядку; використовувати земельні ділянки відповідно до їх цільового призначення; своєчасно вносити орендну плату; виконати вимоги, викладені в листах Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища № 19-519 від 11.06.2003, Головного державного санітарного лікаря м. Києва № 08-8-20/4276 від 18.06.2003, Державного управління екології та природних ресурсів в м. Києві № 08-8-20/4872 від 26.06.2003, Головного управління охорони культурної спадщини та реставраційно-відновлювальних робіт № 3286 від 23.06.2003, Міністерства культури і мистецтв України № 22-441/31 від 01.07.2003.

Договір укладено на десять років (п. 3.1 договору). Договір набуває чинності з моменту його нотаріального посвідчення (п. 14.1).

Пунктом 11.4 договору сторони погодили порядок припинення договору шляхом розірвання. Так, договір може бути розірваний: за взаємною згодою сторін; за рішенням суду, в порядку встановленому законом; в односторонньому порядку за ініціативою орендодавця із звільненням орендодавця від відповідальності, згідно з ГК України, в разі коли орендар використовує земельні ділянки способами, які суперечать екологічним вимогам, не за цільовим призначенням, систематично (протягом півроку) не сплачує орендну плату, порушення строків завершення забудови земельних ділянок, встановлених пп. 8.4 договору; здійснення без згоди орендодавця відчуження права користування земельними ділянками третім особам.

15.05.2014 між Київрадою (орендар) та ТОВ "Фундація "Якісне житло" (орендодавець) був підписаний акт приймання-передачі земельних ділянок, на підставі якого орендодавець передав, а орендар прийняв у володіння та користування земельні ділянки, обумовлені договором оренди від 15.05.2014.

Договір оренди був посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу 15.05.2014, тому, враховуючи п. 14.1 договору, строком його дії є 15.05.2024.

Також установлено, що 08.02.2018 Київрадою було прийняте рішення № 4/4068 "Про розірвання договору оренди земельних ділянок від 31.01.2004, зареєстрованого за № 85-6-00097 (у редакції угоди про поновлення та внесення змін до договору оренди земельних ділянок від 15.05.2014, зареєстрованої за № 75), в частині земельної ділянки з кадастровим номером :85:381:0006".

ТОВ "Фундація "Якісне житло", вважаючи вказане рішення відповідача незаконним, звернулось до Господарського суду міста Києва з позовом до Київради про визнання його незаконним (недійсним) та скасування рішення.

Зазначений позов ТОВ "Фундація "Якісне житло" рішенням Господарського суду міста Києва від 19.11.2018, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 28.01.2019 та постановою Верховного Суду від 18.04.2019, був задоволений, рішення Київради № 4/4068 від 08.02.2018 визнано незаконним та скасовано.

Таким чином, зважаючи на скасування рішення Київради № 4/4068 від 08.02.2018 дія договору оренди була відновлена.

Разом з тим встановлено, що 15.05.2019, на підставі звернення депутата Київради Балицької О. С. (№ 08/279/08/005-1574 від 22.04.2019), головним спеціалістом відділу моніторингу та контролю Департаменту земельних ресурсів КМДА Ліневичем П. Л. було проведене обстеження земельної ділянки за кадастровим номером: :85:381:0006, розташованої по вул. Воздвиженській, Гончарній, Дегтярній, Кожум`яцькій у Подільському районі м. Києва, за результатами якого був складений акт № 19-0350/07 від 15.05.2019. У вказаному акті посадової особи Департаменту земельних ресурсів КМДА було зазначено, що ділянка вільна від забудови та огороджена парканом, як будівельний майданчик.

03.09.2020 в порядку невідкладності на пленарному засіданні XI сесії Київської міської ради VIII скликання було прийняте оспорюване рішення № 449/9528, яким розірвано договір оренди земельних ділянок від 31.01.2004, зареєстрований за № 85-6-000097 (зі змінами та доповненнями), в частині земельної ділянки з кадастровим номером :85:381:0006 (далі - спірне рішення).

У якості підстав для прийняття цього рішення у пояснювальній записці до його проекту від 04.03.2020 відповідач зазначив, що указана земельна ділянка знаходиться в Центральному історичному ареалі, земельна ділянка не забудована, засмічена будівельним сміттям та використовується всупереч екологічним вимогам, а також вимогам законодавства у сфері охорони культурної спадщини, Земельного кодексу України, тощо.

Звертаючись до суду з даним позовом, ТОВ "Фундація "Якісне житло" категорично не погоджується з таким рішенням відповідача та зазначає, що орендар добросовісно виконує свої обов`язки за договором оренди, будь-яких порушень договору в його діях немає, як і немає порушень вимог земельного, природоохоронного законодавства та законодавства про охорону культурної спадщини України, тому позивач просить скасувати спірне рішення Київської міської ради.

Перевіряючи такі доводи позивача та вирішуючи спір по суті, суд виходив з наступного.

За змістом ст. 1 Закону України "Про оренду землі" (тут і далі - в редакції, чинній на час спірних правовідносин) оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.

Відповідно до ст. 3 Закону України "Про оренду землі" об`єктами оренди є земельні ділянки, що перебувають у власності громадян, юридичних осіб, комунальній або державній власності. Орендодавцями земельних ділянок є громадяни та юридичні особи, у власності яких перебувають земельні ділянки, або уповноважені ними особи. Орендодавцями земельних ділянок, що перебувають у комунальній власності, є сільські, селищні, міські ради в межах повноважень, визначених законом (ст. 4 Закону України "Про оренду землі").

Згідно з ч. 1 статті 188 ГК України, ч. 1 статті 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено законом або договором. Відповідно до ч. 3 ст. 651 ЦК України у разі односторонньої відмови від договору повністю або частково, якщо право на таку відмову встановлено договором або законом, договір є відповідно розірваним або зміненим.

Так само, згідно з ч.ч. 3, 4 статті 31 Закону України "Про оренду землі" договір оренди землі може бути розірваний за згодою сторін. На вимогу однієї із сторін договір оренди може бути достроково розірваний за рішенням суду в порядку, встановленому законом. Розірвання договору оренди землі в односторонньому порядку не допускається, якщо інше не передбачено законом або цим договором.

Разом з тим, статтею 32 Закону України "Про оренду землі" передбачено, що на вимогу однієї із сторін договір оренди землі може бути достроково розірваний за рішенням суду в разі невиконання сторонами обов`язків, передбачених статтями 24 і 25 цього Закону та умовами договору, в разі випадкового знищення чи пошкодження об`єкта оренди, яке істотно перешкоджає передбаченому договором використанню земельної ділянки, а також на підставах, визначених Земельним кодексом України та іншими законами України.

Відповідно до позиції, викладеної Верховним Судом у постанові від 04.04.2018 у справі № 910/8011/17, наведені норми законодавства не забороняють сторонам договору оренди земельної ділянки передбачити випадки його розірвання в односторонньому порядку шляхом вчинення стороною одностороннього правочину, що оформляється прийняттям рішення у встановленому порядку.

Як вже встановлено судом, у пункті 11.4 договору оренди сторони погодили, що договір оренди може бути розірваний в односторонньому порядку за ініціативою орендодавця, із звільненням орендодавця від відповідальності, згідно з ГК України, зокрема, в разі коли орендар використовує земельні ділянки способами, які суперечать екологічним вимогам, не за цільовим призначенням, систематично (протягом півроку) не сплачує орендну плату, порушення строків завершення забудови земельних ділянок, встановлених пп. 8.4 договору.

Також відповідно до п. 11.5 договір може бути достроково розірваний у разі невиконання або неналежного виконання орендарем обов`язків, визначених у п. 5.1, 8.4 цього договору. Згідно з п. 5.1 договору на земельних ділянках не дозволяється діяльність, не пов`язана з цільовим призначенням земельних ділянок.

Отже, договором оренди земельної ділянки № 85-6-000097 від 31.01.2004 (зі змінами, внесеними угодою від 15.05.2014) були передбачені випадки розірвання цієї угоди орендодавцем в односторонньому порядку.

У пояснювальній записці до проекту спірного рішення Київради однією з підстав для одностороннього розірвання договору зазначено, що земельна ділянка використовується всупереч екологічним вимогам.

Статтею 5 Земельного Кодексу України (тут і далі - в редакції, чинній на час спірних правовідносин) визначені основні принципи земельного законодавства, серед яких зазначено принцип раціонального використання та охорони земель.

Згідно зі статтею 141 Земельного кодексу України підставою припинення права користування земельною ділянкою є, зокрема, використання земельної ділянки способами, які суперечать екологічним вимогам.

Статтею 51 Закону України "Про охорону навколишнього середовища» (тут і далі - в редакції, чинній на час спірних правовідносин) встановлені екологічні вимоги до розміщення, проектування, будівництва, реконструкції, введення в дію та експлуатації підприємств, споруд та інших об`єктів, зокрема, при проектуванні, розміщенні, будівництві, введенні в дію нових і реконструкції діючих підприємств, споруд та інших об`єктів, удосконаленні існуючих і впровадженні нових технологічних процесів та устаткування, а також в процесі експлуатації цих об`єктів забезпечується екологічна безпека людей, раціональне використання природних ресурсів, додержання нормативів шкідливих впливів на навколишнє природне середовище. При цьому повинні передбачатися вловлювання, утилізація, знешкодження шкідливих речовин і відходів або повна їх ліквідація, виконання інших вимог щодо охорони навколишнього природного середовища і здоров`я людей.

Проекти господарської та іншої діяльності повинні мати матеріали оцінки її впливу на навколишнє природне середовище і здоров`я людей. Оцінка здійснюється з урахуванням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища, екологічної ємкості даної території, стану навколишнього природного середовища в місці, де планується розміщення об`єктів, екологічних прогнозів, перспектив соціально-економічного розвитку регіону, потужності та видів сукупного впливу шкідливих факторів та об`єктів на навколишнє природне середовище.

Проте, у матеріалах справи немає ніяких доказів, які б свідчили про використання ТОВ "Фундація "Якісне житло" земельної ділянки (кадастровий номер: :85:381:0006) з порушенням екологічних вимог, у тому числі матеріалів перевірок компетентних органів (Державної екологічної інспекції України, інших) в порядку державного контролю за дотриманням вимог екологічного законодавства України та відповідних оцінок впливу на навколишнє природне середовище.

При цьому, приймаючи спірне рішення, Київрада не посилалась на невиконання позивачем вимог листів Головного державного санітарного лікаря м. Києва № 08-8-20/4276 від 18.06.2003, Державного управління екології та природних ресурсів в м. Києві № 08-8-20/4872 від 26.06.2003, обов`язок дотримання вимог яких визначений для орендаря у п. 8.4 договору.

Отже, у суду відсутні підстави вважати, що земельна ділянка (кадастровий номер: :85:381:0006) використовувалась ТОВ "Фундація "Якісне житло" всупереч екологічним вимогам.

Щодо порушення позивачем вимог законодавства у сфері охорони культурної спадщини, про що також вказано у пояснювальній записці до проекту спірного рішення, суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 4 статті 32 Закону України "Про охорону культурної спадщини" на охоронюваних археологічних територіях, у межах зон охорони пам`яток, історичних ареалів населених місць, занесених до списку історичних населених місць України, забороняються містобудівні, архітектурні чи ландшафтні перетворення, будівельні, меліоративні, шляхові, земляні роботи без дозволу відповідного органу охорони культурної спадщини.

Постановою Кабінету Міністрів України № 318 від 13.03.2002 затверджено Порядок визначення меж та режимів використання історичних ареалів населених місць, обмеження господарської діяльності на території історичних ареалів населених місць.

Згідно з п. 4 цього Порядку відповідальними за визначення меж і режимів використання історичних ареалів є Мінкультури та уповноважені ним органи охорони культурної спадщини. Межі історичних ареалів визначаються спеціальною науково-проектною документацією під час розроблення історико-архітектурних опорних планів цих населених місць (п. 5 Порядку). Історичний ареал - це найбільш освоєна в минулому і добре збережена частина території населеного місця, що відрізняється традиційним характером середовища і значною кількістю об`єктів культурної спадщини від інших, менш освоєних або погано збережених частин населеного місця (п. 6 Порядку).

У матеріалах відповідача, на підставі яких приймалось спірне рішення Київради № 449/9528 від 03.09.2020, наявний лист Департаменту охорони культурної спадщини КМДА № 066/897 від 17.02.2020, у якому зазначається про те, що земельна ділянка (кадастровий номер: :85:381:0006) розташовується в Центральному історичному ареалі міста, в межах археологічної охоронної зони, охоронюваної ландшафтної зони.

Проте, суд зазначає, що сам по собі факт розташування земельної ділянки в Центральному історичному ареалі і в «охоронюваних археологічних та ландшафтних зонах» не свідчить (без підтвердження такої обставини спеціальною науково-проектною документацією) про належність земельної ділянки до категорії земель історико-культурного призначення та не є порушенням вимог пам`яткоохоронного законодавства.

При цьому в матеріалах, підготовлених Департаментом охорони культурної спадщини КМДА для прийняття спірного рішення, відсутні докази на підтвердження фактів вчинення позивачем порушень вимог законодавства про охорону культурної спадщини України, у тому числі недотримання вимог, зазначених у листах Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища № 19-519 від 11.06.2003, Головного управління охорони культурної спадщини та реставраційно-відновлювальних робіт № 3286 від 23.06.2003, Міністерства культури і мистецтв України № 22-441/31 від 01.07.2003. Вказані листи у матеріалах справи також відсутні.

Посилання відповідача у відзиві на те, що орендар (позивач) здійснює забудову на земельній ділянці І-ІІІ складності, а не IV-V, як того вимагає Порядок віднесення об`єктів будівництва до IV і V категорій складності, затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 557 від 27.04.2011, є безпідставним, оскільки на час спірних правовідносин цей Порядок втратив чинність. До того ж відповідач не довів належними доказами тих обставин, що ТОВ "Фундація "Якісне житло" здійснює забудову та/або не має права здійснювати забудову земельної ділянки будівництвом І-ІІІ складності.

Отже, доводи відповідача про порушення ТОВ "Фундація "Якісне житло" вимог законодавства у сфері охорони культурної спадщини також не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Щодо тверджень відповідача про порушення позивачем вимог земельного законодавства, то в матеріалах прийняття спірного рішення Київрада не навела жодних нормативних актів у галузі земельних відносин, що були порушені орендарем під час виконання договору оренди, у зв`язку з чим суд не має можливості перевірити обґрунтованість таких тверджень Київради.

Також Київрада не підтвердила належними доказами того, що земельна ділянка, на якій позивач здійснює будівництво, засмічена будівельним сміттям та має «безгосподарське використання» (про що вказано у пояснювальній записці до спірного рішення).

Крім того, в матеріалах справи відсутні докази, які б підтверджували встановлений посадовою особою Департаменту земельних ресурсів КМДА Ліневичем П. Л. факт (зазначений у акті обстеження № 19-0350/07 від 15.05.2019), про те, що земельна ділянка (кадастровий номер: :85:381:0006) є вільною від забудови, враховуючи, що вказаний акт був складений представником Департаменту земельних ресурсів одноособово (без участі представників позивача), що вказує на те, що такий акт містить лише суб`єктивну думку відповідача щодо фіксації обставин та висвітлення відповідних фактів.

Отже, зазначений акт є неналежним доказом у справі та не може свідчити про факт порушення позивачем вимог земельного законодавства.

Далі, перевіривши доводи Київради про порушення орендарем строків завершення забудови земельної ділянки (як зазначено в пояснювальній записці - незабудова), суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 8.4 договору орендар зобов`язаний завершити забудову земельних ділянок у строки, встановлені проектною документацією на будівництво, затвердженою в установленому порядку. Тобто строки завершення забудови регулюються проектною документацією, проте, судом встановлено, що умови договору не містять конкретних строків розроблення та затвердження такої проектної документації, як і не визначають будь-яких обов`язкових строків, недотримання яких орендарем, є підставою для розірвання договору оренди. При цьому суд приймає до уваги зауваження позивача, що внаслідок дій Київради, направлених на неодноразове розірвання договору оренди, строк забудови земельних ділянок, які є об`єктом договору оренди від 15.05.2014, уповільнюється.

З урахуванням викладеного доводи Київради про наявність порушень договору оренди з боку позивача в частині нездійснення забудови земельної ділянки також є необгрунтованими та безпідставними.

Разом з тим, матеріалами справи підтверджено, що земельна ділянка (кадастровий номер: :85:381:0006) використовується позивачем за її цільовим призначенням, визначеним договором оренди, а саме - для будівництва житлових будинків з об`єктами соціально-громадського призначення, та орендар своєчасно і в повному обсязі сплачує орендну плату за договором, що було встановлено рішенням Господарського суду міста Києва від 19.11.2018 у справі № 910/8763/18, залишеним без змін судами вищих інстанцій, та підтверджується копіями платіжних доручень за період з 29.11.2018 по 27.10.2021, та податкових декларацій з плати за землю за 2020-2021 рік, наявними в матеріалах справи.

Також суд розглянув доводи позивача щодо прийняття Київрадою спірного рішення з порушенням встановленої процедури та встановив таке.

Порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради, визначає Регламент Київської міської ради, затверджений рішенням Київради № 579/579 від 07.07.2016 (Регламент, тут і далі - в редакції, чинній на час спірних правовідносин).

Відповідно до ч. 1, 3, 9 ст. 26 Регламенту суб`єктами подання проектів рішень виступають Київський міський голова, депутати Київради, заступник міського голови - секретар Київради, постійні комісії Київради, виконавчий орган Київради (Київська міська державна адміністрація), загальні збори громадян в порядку, визначеному законодавством та цим Регламентом, а також члени територіальної громади міста Києва в порядку місцевої ініціативи відповідно до вимог, передбачених законодавством та цим Регламентом. Проекти рішень Київради подаються до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради у паперовому та в електронному вигляді. Разом з проектом рішення до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради подається пояснювальна записка, а також додатки (у разі наявності). До проекту рішення про внесення змін чи доповнень до рішення Київради додається порівняльна таблиця, яка містить редакцію відповідних положень (статей, частин, пунктів, абзаців тощо) чинного рішення та його нову редакцію з урахуванням запропонованих змін.

Відповідно до ч. 1 ст. 29 Регламенту проекти рішень Київради подаються до секретаріату Київради та реєструються в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради. На вимогу особи, яка подала проект рішення, на першій сторінці наданої нею копії проекту рішення працівник секретаріату Київради проставляє під текстом свій підпис та штамп (або реєстраційну позначку - штрих-код) із зазначенням дати отримання проекту рішення, своєї посади та прізвища, після чого повертає копію цій особі.

Управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради в день надання передбаченого абз. 1 ч. 5 цієї статті 29 Регламенту доручення робить сканкопію проекту рішення, направляє оригінал проекту рішення та його сканкопію для розгляду до профільної постійної комісії, а сканкопії оригіналу проекту рішення - для розгляду іншим постійним комісіям Київради, також оприлюднює відповідний проект рішення шляхом розміщення на офіційному веб-сайті Київради (www.kmr.gov.ua) на виконання вимог статті 15 Закону України "Про доступ до публічної інформації" (ч. 5 ст. 29).

Постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким: підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його; підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями"; відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії (ч. 1 ст. 30 Регламенту).

У разі, якщо постійна комісія, що не є профільною з розгляду відповідного проекту рішення, протягом встановленого ч. 1 ст. 30 Регламенту строку не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених ч. 1 статті 30 Регламенту висновків, або у випадку ненадходження до профільної постійної комісії повідомлення про результати розгляду постійною комісією проекту рішення, проект рішення вважається підтриманим такою постійною комісією. В такому випадку суб`єкт подання або голова профільної постійної комісії після розгляду проекту рішення профільною постійною комісією самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії, що не є профільною, відмітку "підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту" (ч. 5 ст. 30 Регламенту).

Відповідно до ч. 11 ст. 30 Регламенту у разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого ч. 6 статті 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною шостою цієї статті 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку "підтримано в порядку ч. 11 ст. 30 Регламенту", а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку "підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту".

Управління правового забезпечення діяльності Київради протягом чотирнадцяти днів з дня отримання оригіналу проекту рішення від профільної постійної комісії чи суб`єкта подання (у випадках, передбачених ч. 10-11 ст. 30 цього Регламенту) за результатами опрацювання проекту рішення: погоджує проект рішення Київради та підписує його; погоджує проект рішення Київради з наданням письмових рекомендацій; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління поряд із підписом начальника управління ставиться відмітка "з рекомендаціями"; надає правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви управління поряд із підписом начальника управління ставиться відмітка "правовий висновок" (ч. 1 ст. 31 Регламенту).

Якщо за результатами опрацювання проекту рішення, поданого суб`єктом подання у передбачених ч. 10-11 ст. 30 цього Регламенту випадках, управління правового забезпечення діяльності Київради надало правовий висновок щодо невідповідності проекту рішення чи його окремих положень вимогам законодавства, проект рішення разом із відповідним правовим висновком не пізніше наступного дня після прийняття такого правового висновку направляється суб`єкту подання. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання проекту рішення подати його до управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради для формування попереднього проекту порядку денного пленарного засідання Київради (ч. 7 ст. 31 Регламенту). Управління організаційного та документального забезпечення діяльності Київради не пізніше ніж за три дні до дня засідання Президії Київради систематизує всі направлені проекти рішень, що були розглянуті з дотриманням вимог статей 30 - 31 цього Регламенту, формує та подає заступнику міського голови - секретарю Київради попередній проект порядку денного пленарного засідання Київради (ч. 1 ст. 32 Регламенту).

У матеріалах справи наявний лист Київради № 08/281-131 від 22.01.2021, з якого вбачається, що депутат Київради ОСОБА_8 разом із проектом спірного рішення від 04.03.2020 надала на розгляд комісії Київради з питань містобудування архітектури та землекористування правовий висновок Управління правового забезпечення діяльності Київради № 08/230-917 від 23.06.2020.

У вказаному висновку Управління правового забезпечення діяльності Київради послалось на судову справу № 910/8763/18 за позовом ТОВ "Фундація "Якісне житло" до Київради про визнання недійсним (незаконним) та скасування рішення, та вказала, що перед прийняттям Київрадою рішення про розірвання договору оренди землі, в редакції угоди від 15.04.2014, в односторонньому порядку з ініціативи орендодавця та без звернення до суду, слід встановити у визначений законом спосіб обставини, які відповідно до договору та в силу закону є підставами для такого розірвання. Також зазначило, що прийняття незаконного та необґрунтованого рішення може бути наслідком для його скасування, тому проект спірного рішення був повернутий Управлінням без погодження та, як такий, що не відповідає нормам чинного законодавства.

Однак, незважаючи на вказаний негативний висновок Управління правового забезпечення, 03.09.2020 Київрада на пленарному засіданні XI сесії Київської міської ради VIII скликання прийняла спірне рішення.

При цьому з наявної у матеріалах справи копії проекту рішення "Про порядок денний пленарного засідання XI сесії Київської міської ради VIII скликання 03.09.2020 (Президія 21 серпня 2020 року) вбачається, що в переліку питань, які планувалися до розгляду на IX сесії Київради, був відсутній проект рішення "Про розірвання договору оренди земельних ділянок від 31 січня 2004 року, зареєстрованого за № 85-6-00097 (зі змінами та доповненнями)».

Відповідно до ч. 4 ст. 34 Регламенту Київської міської ради у виняткових випадках, у разі невідкладності, за пропозицією суб`єктів подання проектів рішень Київради проект порядку денного пленарного засідання Київради за рішенням більшості голосів депутатів від загального складу Київради може бути доповнений проектами рішень Київради. Зазначені проекти рішень мають бути оформлені та попередньо розглянуті відповідно до вимог цього Регламенту. Винятковість випадку та необхідність невідкладного розгляду проекту рішення Київради повинні бути обґрунтовані суб`єктом подання. Відповідне письмове обґрунтування підписується суб`єктом подання та зачитується суб`єктом подання або головуючим на пленарному засіданні Київради.

Проекти рішень Київради про надання земельним ділянкам статусу скверу або статусу парку, а також питання містобудування та землекористування можуть бути подані в порядку невідкладності лише у разі, якщо відповідне письмове обґрунтування невідкладності також було підписане Київським міським головою (ч. 5 ст. 34 Регламенту).

У даному випадку проект рішення Київської міської ради "Про розірвання договору оренди земельних ділянок від 31 січня 2004 року, зареєстрованого за № 85-6-00097 (зі змінами і доповненнями)" був підписаний як "невідкладний" депутатами Балицькою О. та ОСОБА_9 .

Однак, у матеріалах справи відсутнє письмове обґрунтування суб`єкта подання щодо невідкладності розгляду проекту рішення Київради "Про розірвання договору оренди земельних ділянок від 31 січня 2004 року, зареєстрованого за № 85-6-00097 (зі змінами і доповненнями)", підписане Київським міським головою.

За таких обставин суд вважає, що Київрадою не було дотримано процедури ухвалення спірного рішення, як і не доведено наявність підстав для розірвання договору оренди земельних ділянок.

Згідно зі ст. 73, 74, 76 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи, а вірогідні докази - це ті, які на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Відповідно до ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Указані норми процесуального закону спрямовані на реалізацію статті 13 ГПК України, згідно з якою судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Оцінивши наявні у справі докази, суд вважає, що ТОВ "Фундація "Якісне житло" належними, вірогідними та допустимими доказами довело безпідставність прийнятого відповідачем рішення про розірвання договору оренди, в той час, як Київрада не довела тих обставин, що позивач порушив положення п. 8.4 договору щодо використання земельної ділянки у спосіб, що суперечить екологічним вимогам, вимогам законодавства у сфері охорони культурної спадщини, Земельного кодексу України. Натомість, відповідач на власний розсуд трактує встановлені у справі обставини та робить свідомо перекручені висновки щодо порушень позивачем умов договору оренди.

З урахуванням викладеного та зважаючи на встановлені у справі обставини, суд дійшов висновку, що рішення Київради № 449/9528 від 03.09.2020 було прийняте відповідачем з порушенням чинного законодавства, а тому є незаконним.

Одночасно суд зазначає, що прийняття спірного рішення містить ознаки втручання Київради у мирне користування ТОВ "Фундація "Якісне житло" земельною ділянкою (кадастровий номер: :85:381:0006).

Так, волевиявлення органів місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій, у тому числі щодо розпорядження майном (землею) шляхом прийняття рішень та укладення правочинів, повинно відповідати чинному законодавству. Воля територіальної громади, як власника, може виражатися лише в таких діях відповідного органу, які відповідають вимогам закону та інтересам територіальної громади. Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України від 05.10.2016 по справі № 916/2129/15.

Проте, під час розгляду даної справи судом встановлена протиправність прийнятого Київрадою рішення № 449/9528 від 03.09.2020, яким розірваний договір оренди землі, відтак, таке рішення має наслідком неправомірне втручання відповідача у право позивача на правомірне володіння (користування) земельною ділянкою, що виявляється у перешкоджанні виконанню вказаного договору оренди позивачем, що також підтверджується рішеннями господарських судів у справі № 910/8763/18.

Крім того, спірне рішення про розірвання договору оренди земельної ділянки (після визнання протиправності аналогічного рішення в судовому порядку у справі № 910/8763/18) має суттєвий негативний вплив на юридичну визначеність у сфері особистих прав і приватних правовідносин сторін, що шкодить принципу належного урядування та вимозі законності, закріпленим у статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Згідно з частиною 1 статті 21 ЦК України суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, органом влади Автономної Республіки Крим або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

З огляду на викладене та зважаючи на те, що за результатами розгляду даної справи суд дійшов висновку про незаконність прийнятого Київрадою рішення № 449/9528 від 03.09.2020 "Про розірвання договору оренди земельних ділянок від 31.01.2004, зареєстрованого за № 85-6-00097 (зі змінами та доповненнями)», суд вважає, що вказане рішення має бути скасоване, а отже, позов ТОВ "Фундація "Якісне житло" - підлягає задоволенню.

У разі задоволення позовних вимог витрати по сплаті судового збору, за правилами ст. 129 ГПК України, покладаються на відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 73-79, 129, 236-238 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Фундація "Якісне житло" до Київської міської ради про визнання незаконним та скасування рішення задовольнити.

Визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради № 449/9528 від 03.09.2020 "Про розірвання договору оренди земельних ділянок від 31.01.2004, зареєстрованого за № 85-6-00097 (зі змінами та доповненнями)».

Стягнути з Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик, 36, ідентифікаційний код 22883141) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Фундація "Якісне житло" (04201, м. Київ, вул. Полярна, 10, ідентифікаційний код 34044590) витрати по сплаті судового збору за подачу позову в сумі 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. 00 коп.

Рішення ухвалено в нарадчій кімнаті та проголошено його вступну та резолютивну частини в судовому засіданні в присутності представників сторін 18 серпня 2022 року.

Повний текст рішення складений 2 вересня 2022 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до суду апеляційної інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 20-денний строк з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Головіна К. І.