ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.09.2022м. ДніпроСправа № 904/1563/22
за позовом Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби України з надзвичайних ситуацій, м. Кривий Ріг Дніпропетровської області

до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", м. Жовті Води Дніпропетровської області

про стягнення 30 840 122,73 грн., -

Суддя Бажанова Ю.А.

Секретар судового засідання Бочарова М.О.

Представники сторін

Від позивача: Зубик Наталя Василівна, ордер серія ДП 2432/010 від 01.09.2021, адвокат

Від відповідача: не з`явився

СУТЬ СПОРУ:

Державний воєнізований гірничорятувальний (аварійно-рятувальний) загін Державної служби України з надзвичайних ситуацій звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою, в якій просить стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" на свою користь 21 949 605,69 грн. заборгованості за договором № 291/01 від 12.12.2013, з яких 18 966 086,40 грн. заборгованість за договором, 1 397 651,79 грн. інфляційні втрати, 208 922,20 грн. проценти за користування коштами, 1 346 945,30 грн. пені за несвоєчасне виконання зобов`язання.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач не виконав взяті на себе зобов`язання щодо оплати вартості послуг за договором № 291/01 від 12.12.2013 у період з вересня 2021 року по лютий 2022 року, у зв`язку з чим виникла заборгованість та нараховані господарські (штрафні) санкції за несвоєчасну оплату та погашення заборгованості.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 22.06.2022 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі; призначено підготовче засідання на 12.07.2022.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.07.2022 підготовче засідання відкладено на 16.08.2022.

11.08.2022 від представника Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби України з надзвичайних ситуацій адвоката Зубик Наталі Василівни надійшла заява про участь в засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та системи відеоконференцзв`язку "EasyCon".

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 12.08.2022 клопотання Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби України з надзвичайних ситуацій задоволено; ухвалено судове засідання, призначене на 16.08.2022 о 10:30 год. розглядати в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в системі відеоконференцзв`язку "EasyCon" (https://vkz.court.gov.ua/).

Державним воєнізованим гірничорятувальним (аварійно-рятувальним) загоном Державної служби України з надзвичайних ситуацій засобами через систему "Електронний суд" подано заяву про збільшення позовних вимог згідно яких позивач просить стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" на свою користь 25 681 646,40 грн. заборгованості за договором, 2 783 561,10 грн. інфляційних втрат, 307 655,19 грн. процентів за користування коштами, 2 067 260,03 грн. пені за несвоєчасне виконання зобов`язання.

Заява про збільшення позовних вимог мотивована тим, що відповідач не виконав взяті на себе зобов`язання щодо оплати вартості послуг за договором № 291/01 від 12.12.2013, крім заявленого до стягнення періоду (з вересня 2021 року по лютий 2022 року) також зобов`язанні за березень та квітень 2022 року, у зв`язку з чим виникла заборгованість та нараховані господарські (штрафні) санкції за несвоєчасну оплату та погашення заборгованості.

Пунктом 2 частини 2 статті 46 Господарського процесуального кодексу передбачено, що позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.

Враховуючи, що позивачем подано заяву про збільшення розміру позовних вимог до закінчення підготовчого засідання, беручи до уваги, що вона за формою та змістом відповідає правилам оформлення позовної заяви, господарським судом вказана заява прийнята до розгляду.

28.07.2022 від Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" надійшла заява про зменшення розміру пені, в якій просить суд зменшити розмір штрафних санкцій на 90%.

Відповідач в заяві зазначає, що взаємне неналежне виконання сторонами зобов`язань за договором не створило жодних негативних наслідків як для сторін, так і для третіх осіб. За таких обставин, розмір заявленої до стягнення неустойки є таким, що не відповідає наслідкам неналежного виконання Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" своїх договірних зобов`язань.

Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" без належного і своєчасного фінансування з боку Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", передбаченого умовами договору та систематичного невиконання з боку Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" "Графіка платежів за УОК", стало наслідком порушення Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" інших договірних зобов`язань з контрагентами.

Відповідач зазначає, що стягнення з нього неустойки в розмірі 2 067 260,03 грн. фактично призведе до неплатоспроможності підприємства.

Наказом директора в.о. генерального директора Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" від 01.03.2022 за № 778/к виведено у вимушений тимчасовий простій робітників Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат".

Все вищезазначене призведе до подальшої збитковості Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", згортання його програм виробництва та розвитку, соціальних програм, а в подальшому можливої зупинки виробництва і банкрутства підприємства.

У судовому засіданні, яке відбулося 18.08.2022, представник позивача проти заяви відповідача про зменшення розміру пені заперечував та просив в її задоволенні відмовити.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.08.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу для розгляду по суті на 06.09.2022.

У судове засідання, яке відбулося 06.09.2022, представник відповідача не з`явився. Про день, час та місце розгляду справи повідомлявся шляхом направлення копії ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 16.08.2022 на електронну адресу, зазначену відповідачем у заяві про зменшення розміру пені, про що сформовано довідку про доставку електронного листа 16.08.2022.

У судовому засіданні, яке відбулося 06.09.2022, представник позивача підтримав позовні вимоги та заперечував проти задоволення клопотання відповідача про зменшення розміру штрафних санкцій на 90%.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

У судовому засіданні 06.09.2022 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

12.12.2013 між Державним воєнізованим гірничорятувальним (аварійно-рятувальним) загоном Державної служби України з надзвичайних ситуацій (виконавець) та Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (замовник) було укладено договір №291/01 на постійне та обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування об`єктів та окремих територій, відповідно до пункту 1 якого ДВГРЗ ДСНС України організовує цілодобове функціонування своїх структурних підрозділів в режимі постійної готовності до виконання необхідного комплексу аварійно-рятувальних робіт в умовах надзвичайних ситуацій або загрози їх виникнення, забезпечує роботи та заходи, спрямовані на запобігання та профілактику виникнення надзвичайних ситуацій техногенного характеру, у кількості 12-ти оперативних одиниць згідно з нормативом виїзду на об`єкт замовника, що встановлений планом локалізації та ліквідації аварій. Виконавець здійснює постійне та обов`язкове обслуговування об`єктів замовника.

Згідно з пунктом 3.12 договору замовник зобов`язаний оплачувати відповідно до умов договору постійне та обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування.

Згідно з пунктом 4.1 договору в редакції додаткової угоди №15/181/01 від 23.12.2020 вартість аварійно-рятувального обслуговування об`єктів замовника підрозділами виконавця складає помісячно: з 01.01.2021 по 31.12.2021 по 3 077 631,60 грн.

Згідно з пунктом 4.1 договору в редакції додаткової угоди № 17/181/01 від 21.12.2021 вартість аварійно-рятувального обслуговування об`єктів замовника підрозділами виконавця складає помісячно: з 01.01.2022 по 31.12.2022 по 3 342 780,00 грн.

Перерахування коштів проводиться щомісячно в термін до 10 числа, що слідує за звітним, згідно з наданими виконавцем рахунками (пункт 4.3 договору).

Згідно з пунктом 6.1 договору він укладається на невизначений термін та вступає в діє з 01.01.2014.

Дія договору може бути припинена у разі виключення об`єктів замовника з переліку об`єктів, які підлягають постійному та обов`язковому обслуговуванню державними аварійно-рятувальними службами, а також зникнення причин, які зумовлюють небезпеку виникнення надзвичайних ситуацій природного чи техногенного характеру, що підтверджується актом спеціально утвореної міжвідомчої комісії (пункт 6.2 договору).

Державний воєнізований гірничорятувальний (аварійно-рятувальний) загін Державної служби України з надзвичайних ситуацій на виконання умов договору надав Державному підприємству "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" у період з вересня 2021 року по квітень 2022 року послуги на загальну суму 25 681 646,40 грн., що підтверджується підписаними сторонами та скріпленими їх печатками актами про надання послуг: №343-ф від 30.09.2021 за вересень 2021 року на суму 3 077 631,60 грн., №393-ф від 31.10.2021 за жовтень 2021 року на суму 3 077 631,60 грн., №434-ф від 30.11.2021 за листопад 2021 року на суму 3 077 631,60 грн., 475-ф від 31.12.2021 за грудень 2021 року на суму 3 077 631,60 грн., №33-ф від 31.01.2022 за січень 2022 року на суму 3 342 780,00 грн., №78-ф від 28.02.2022 за лютий 2022 року на суму 3 342 780,00 грн., №78-ф від 31.03.2022 за березень 2022 року на суму 3 342 780,00 грн., №157-ф від 30.04.2022 за квітень 2022 року на суму 3 342 780,00 грн.

Вказані акти підписані сторонами та скріплені їх печатками без зауважень чи заперечень.

На оплату наданих послуг Державний воєнізований гірничорятувальний (аварійно-рятувальний) загін Державної служби України з надзвичайних ситуацій на виконання умов договору виставив Державному підприємству "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" рахунки №343-ф від 30.09.2021 на суму 3 077 631,60 грн., №393-ф від 31.10.2021 на суму 3 077 631,60 грн., №434-ф від 30.11.2021 на суму 3 077 631,60 грн., №475-ф від 31.12.2021 на суму 3 077 631,60 грн., №33-ф від 31.01.2022 на суму 3 342 780,00 грн., №78-ф від 28.02.2022 на суму 3 342 780,00 грн., №78-ф від 31.03.2022 на суму 3 342 780,00 грн., №157-ф від 30.04.2022 на суму 3 342 780,00 грн.

Відповідно до пункту 4.3 договору перерахування коштів проводиться щомісячно в термін до 10 числа, що слідує за звітним, згідно з наданими виконавцем рахунками.

Державний воєнізований гірничорятувальний (аварійно-рятувальний) загін Державної служби України з надзвичайних ситуацій посилається на неналежне виконання Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" зобов`язань за договором №291/01 від 12.12.2013 в частині оплати наданих послуг у період з вересня 2021 року по квітень 2022 року, що і є причиною виникнення спору.

Предметом спору є стягнення з відповідача на користь позивача 25 681 646,40 грн. заборгованості за договором, 2 783 561,10 грн. інфляційних втрат, 307 655,19 грн. процентів за користування коштами, 2 067 260,03 грн. пені за несвоєчасне виконання зобов`язання.

Предметом доказування у справі є обставини укладання договору №291/01 на постійне та обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування об`єктів та окремих територій від 12.12.2013, факт надання послуг, строк оплати, строк дії договору, наявність прострочення оплати за послуги у період з вересня 2021 року по квітень 2022 року.

Суб`єкти господарювання повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином, відповідно до закону, інших правових актів, договору (частина 1 статті 193 Господарського кодексу України).

Відповідно до статті 901 Цивільного кодексу України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов`язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов`язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Положення цієї глави можуть застосовуватися до всіх договорів про надання послуг, якщо це не суперечить суті зобов`язання.

Частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України передбачено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. До виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до частини 1 статті 509 Цивільного кодексу України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (стаття 525 Цивільного кодексу України).

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 Цивільного кодексу України).

Якщо у зобов`язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (стаття 530 Цивільного кодексу України).

Позивачем заявлена до стягнення заборгованість у розмірі 25 681 646,40 грн. за договором №291/01 на постійне та обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування об`єктів та окремих територій від 12.12.2013 щодо оплати за надані послуги у період з вересня 2021 року по квітень 2022 року.

З урахуванням приписів пункту 4.3 договору, строк оплати послуг щодо оплати послуг за постійне та обов`язкове аварійно-рятувальне обслуговування об`єктів та окремих територій від у період з вересня 2021 року по квітень 2022 року, є таким, що настав.

Відповідач доказів оплати вартості послуг у розмірі 25 681 646,40 грн. до суду не надав, доводи наведені позивачем в обґрунтування позову у цій частині не спростував.

У відзиву на позов відповідач не заперечує щодо заявленої позивачем заборгованості у розмірі 25 681 646,40 грн.

За викладеного позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивача 25 681 646,40 грн. заборгованості є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Відповідно до положень статті 610 Цивільного кодексу України, порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Статтею 611 Цивільного кодексу України передбачено, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Відповідно до пункту 5.4 договору за порушення терміну оплати замовник сплачує виконавцю пеню у розмірі 0,1% від суми заборгованості за кожний день затримки платежу, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діє у період,за який нараховується та виплачується пеня. Сплата пені не звільняє винну сторону від виконання обов`язків за даним договором.

Позивачем нараховані та заявлені до стягнення з відповідача на свою користь 307 655,19 грн. 3 % річних за період з 11.10.2021 по 22.06.2022, 2 783 561,10 грн. інфляційних втрат за період з жовтня 2021 року по травень 2022 року, 2 067 260,03 грн. пені за період з 11.10.2021 по 22.06.2022.

Перевіривши розрахунки позивача, господарським судом зазначає таке.

В пункті 4.3 договору зазначено, що перерахування коштів проводиться щомісячно в термін до 10 числа, що слідує за звітним, згідно з наданими виконавцем рахунками.

Згідно зі статтею 253 Цивільного кодексу України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Строк, обчислюваний роками, закінчується у відповідні місяць і число останнього року строку.

Строк, обчислюваний місяцями, закінчується у відповідне число останнього місяця строку. Якщо закінчення строку, обчислюваного місяцями, припадає на такий місяць, що відповідного числа не має, строк закінчується в останній день цього місяця.

Якщо закінчення строку припадає на вихідний, святковий чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.

Перебіг строку, закінчення якого пов`язане з подією, яка повинна неминуче настати, закінчується наступного дня після настання події.

Прийменник "до" з календарною датою в українській мові вживають на позначення кінцевої календарної дати чинності включно або виконання чого-небудь (постанови Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 803/350/17 та у справі №815/4720/16, від 13.06.2018 у справі №815/1298/17, від 14.08.2018 у справі №803/1387/17, від 28.08.2018 у справі №814/4170/15).

Виходячи з викладеного, останнім днем, оплати за надані послуги є 10 число наступного місяця за звітним, у зв`язку з чим прострочення платежу починається з 11 числа.

Крім того, відповідно до частини 5 статті 254 Цивільного кодексу України якщо останній день строку припадає на вихідний, святковий або інший неробочий день, що визначений відповідно до закону у місці вчинення певної дії, днем закінчення строку є перший за ним робочий день.

Так, перевіривши розрахунок 3% та пені, господарський суд зазначає, що під час здійснення розрахунку позивачем неправильно визначений період прострочення за вересень 2021 року, оскільки 10.10.2021 (граничний строк оплати) є вихідним днем неділя, то строк оплати переноситься на перший за ним робочий день 11.10.2021, відповідно прострочення з 12.11.2021 та за березень 2022 року, оскільки 10.04.2022 (граничний строк оплати) є вихідним днем неділя, то строк оплати переноситься на перший за ним робочий день 11.04.2022, відповідно прострочення з 12.04.2022.

Між тим, здійснивши арифметичну перевірку правильності здійснених позивачем нарахувань з урахуванням строків прострочення, господарський суд встановив, що 3% річні нараховані правомірно у розмірі 307 655,19 грн. (правильний період за період з 12.10.2021 по 22.06.2022), інфляційні у розмірі 2 783 561,10 грн. ( за період з жовтня 2021 року по травень 2022 року), пеня у розмірі 2 067 260,03 грн. (правильний період за період з 12.10.2021 по 22.06.2022).

Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" просить зменшити розмір пені на 90%.

Відповідач в заяві зазначає, що взаємне неналежне виконання сторонами зобов`язань за договором не створило жодних негативних наслідків як для сторін, так і для третіх осіб. За таких обставин, розмір заявленої до стягнення неустойки є таким, що не відповідає наслідкам неналежного виконання Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" своїх договірних зобов`язань.

Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" без належного і своєчасного фінансування з боку Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", передбаченого умовами договору та систематичного невиконання з боку Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом" "Графіка платежів за УОК", стало наслідком порушення Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" інших договірних зобов`язань з контрагентами.

Відповідач зазначає, що стягнення з нього неустойки в розмірі 2 067 260,03 грн. фактично призведе до неплатоспроможності підприємства.

Наказом директора в.о. генерального директора Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" від 01.03.2022 за № 778/к виведено у вимушений тимчасовий простій робітників Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат".

Все вищезазначене призведе до подальшої збитковості Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат", згортання його програм виробництва та розвитку, соціальних програм, а в подальшому можливої зупинки виробництва і банкрутства підприємства.

Відповідно до статті 233 Господарського кодексу України у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Згідно з частиною 3 статті 551 Цивільного кодексу України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

Таким чином, вирішуючи питання про зменшення розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає стягненню зі сторони, що порушила зобов`язання, господарський суд повинен оцінити, чи є цей випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, які заслуговують на увагу, ступеню виконання зобов`язання боржником; причини (причин) неналежного виконання або невиконання зобов`язання; незначності прострочення виконання; наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки (штрафу, пені) таким наслідкам; поведінки винної особи тощо.

Разом з тим, зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності у законі переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши подані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе зменшення неустойки.

Водночас, висновок суду щодо необхідності зменшення розміру пені, який підлягає стягненню з відповідача, повинен ґрунтуватися, також на загальних засадах цивільного законодавства, якими є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 статті 3 Цивільного кодексу України) та засадах господарського судочинства, визначених статтею 2 Господарського процесуального кодексу України.

Одночасно, в чинному законодавстві України відсутній вичерпний перелік виняткових випадків, за наявності яких господарським судом може бути зменшено неустойку. Отже, вказане питання віршується судом з урахуванням приписів статті 86 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді в судовому процесі всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Щодо заявленого відповідачем клопотання про зменшення розміру пені господарський суд зазначає наступне.

Так, доводи відповідача про відсутність його вини у невиконанні (неналежному виконанні) обов`язків по договору №291/01 від 12.12.2013 на постійне та обов`язкове обслуговування державними аварійно-рятувальними службами об`єктів та окремих територій, що є наслідком відсутності коштів, у зв`язку з невиконанням своїх зобов`язань Державного підприємства "Національна атомна енергогенеруюча компанія "Енергоатом", який є єдиним покупцем продукції Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" уранового оксидного концентрату у 2020-2021рр. згідно договору №82-020-08-19-01169 на поставку оксидного концентрату від 22.11.2019, вони відхиляються господарським судом виходячи з такого.

Відповідно до частин 1 та 2 статті 614 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Водночас, згідно зі статтею 617 Цивільного кодексу України особа, яка порушила зобов`язання, звільняється від відповідальності за порушення зобов`язання, якщо вона доведе, що це порушення сталося внаслідок випадку або непереборної сили. Не вважається випадком, зокрема, недодержання своїх обов`язків контрагентом боржника, відсутність на ринку товарів, потрібних для виконання зобов`язання, відсутність у боржника необхідних коштів.

Як передбачено статтею 218 Господарського кодексу України підставою господарсько-правової відповідальності учасника господарських відносин є вчинене ним правопорушення у сфері господарювання. Учасник господарських відносин відповідає за невиконання або неналежне виконання господарського зобов`язання чи порушення правил здійснення господарської діяльності, якщо не доведе, що ним вжито усіх залежних від нього заходів для недопущення господарського правопорушення. У разі якщо інше не передбачено законом або договором, суб`єкт господарювання за порушення господарського зобов`язання несе господарсько-правову відповідальність, якщо не доведе, що належне виконання зобов`язання виявилося неможливим внаслідок дії непереборної сили, тобто надзвичайних і невідворотних обставин за даних умов здійснення господарської діяльності. Не вважаються такими обставинами, зокрема, порушення зобов`язань контрагентами правопорушника, відсутність на ринку потрібних для виконання зобов`язання товарів, відсутність у боржника необхідних коштів.

Таким чином, невиконання контрагентом Державним підприємством "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" своїх договірних зобов`язань не може бути тією обставиною, що звільняє останнє від відповідальності за порушення своїх зобов`язань.

Доводи відповідача про віднесення Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" до переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 04.03.2015 № 83, відхиляються господарським судом з огляду на те, що відповідач не належить до суб`єктів господарювання, до яких застосування господарських санкцій за порушення договірних зобов`язань було б обмежено.

Стосовно аргументів відповідача, що стягнення з нього неустойки в розмірі 2 067 260,03 грн. фактично призведе до неплатоспроможності підприємства, то слід зауважити, що фінансовий результат є наслідком здійснення господарської/підприємницької діяльності і це ні в якій мірі не є підставою для звільнення від господарсько-правової відповідальності. Крім того, розмір пені (2 067 260,03 грн.) складає 8,05% від суми заборгованості (25 681 646,40 грн.).

За таких умов, господарський суд не вбачає наявність виняткових обставин, які давали б можливість зменшити заявлені до стягнення з відповідача штрафні санкції на 90%.

Водночас, господарським судом враховується що: Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" єдине в Україні підприємство, яке здійснює видобуток уранових руд, їх переробку та виробництво закису-оксиду урану, з якого виготовляється ядерне паливо для атомних електростанцій України; Державне підприємство "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" є містоутворюючим підприємством м. Жовті Води Дніпропетровської області, смт. Смоліне Кіровоградської області, забезпечує роботою мешканців м. Кропивницький та Мала Виска; відповідно до наказу №778/к від 01.03.2022 частина підрозділів Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" знаходиться в тимчасовому простої у зв`язку із введенням в Україні військового стану; господарський суд враховує відомості, зазначені в Балансі (звіті про фінансовий результат) на 31.03.2022, та доходить до висновку про наявність підстав для зменшення розміру пені, яка підлягає стягненню з відповідача на 20%.

При цьому, зменшуючи розмір пені на 20%, господарський суд, також враховує відсутність доказів понесення позивачем збитків у справі, спричинених порушенням відповідачем своїх зобов`язань, а також доводи позивача про те, що зменшення розміру пені на 90% знівелює правову природу пені як засобу відповідальності за порушення зобов`язання.

Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (статті 76-79 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи у даному випадку сукупність встановлених вище обставин, підтверджених відповідними доказами, наявними в матеріалах справи, господарський суд дійшов до висновку про наявність обґрунтованих правових підстав для задоволення позову в частині стягнення пені в розмірі 1 653 808,02 грн. (80% від правомірно нарахованої та заявленої до стягнення суми).

Враховуючи викладене господарський суд дійшов до висновку про те, що є правомірними та підлягають задоволенню позовні вимоги у розмірі 30 426 670,71 (25 681 646,40 грн. заборгованості +1 653 808,02 грн. - пені + 307 655,19 грн. 3% річних + 2 783 561,10 грн. інфляційних втрат).

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання позову покладаються на відповідача.

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

ВИРІШИВ:

Позов Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби України з надзвичайних ситуацій до Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" задовольнити частково.

Стягнути з Державного підприємства "Східний гірничо-збагачувальний комбінат" (52210, Дніпропетровська область, м. Жовті Води, вул. Горького, 2, ідентифікаційний код 14309787) на користь Державного воєнізованого гірничорятувального (аварійно-рятувального) загону Державної служби України з надзвичайних ситуацій (50002, Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Кобилянського, 223а, ідентифікаційний код 33873405) 25 681 646,40 грн. заборгованості, 1 653 808,02 грн. пені, 307 655,19 грн. 3% річних, 2 783 561,10 грн. інфляційних втрат, 462 601,84 грн. судового збору.

Накази видати після набрання рішенням законної сили.

В решті позовних вимог відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 08.09.2022

Суддя Ю.А. Бажанова