УХВАЛА

31 серпня 2022 року

м. Київ

cправа №910/18092/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду:

Вронської Г.О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)

на ухвалу Господарського суду міста Києва

у складі судді Балац С.В.

від 07.02.2022

за скаргою Національного банку України

на дії державного виконавця Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)

за позовом Національного банку України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агенція комплексного захисту бізнесу "Дельта М"

про визнання кредитором та зобов`язання включити кредиторські вимоги до передавального акту/розподільчого балансу,

ВСТАНОВИВ:

11 серпня 2022 року Дніпровський відділ державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (далі - Скаржник) звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2022.

18 серпня 2022 року до Суду надійшли заперечення Національного банку України проти відкриття касаційного провадження. Національний банк України просить повернути касаційну скаргу без розгляду, оскільки: не підтвердженні повноваження на підписання касаційної скарги; не зазначено дату отримання копії оскаржуваної постанови; касаційна скарга не містить підстав касаційного оскарження.

Перевіривши матеріали касаційної скарги та розглянувши заперечення проти відкриття касаційного провадження, Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке.

За положенням статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Повний текст оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції складено 20 липня 2022 року. Таким чином згідно з частиною першою статті 288 ГПК України перебіг строку на звернення з касаційною скаргою закінчився 09 серпня 2022 року.

Суд зазначає, що Скаржник звернувся з касаційною скаргою після закінчення строків, установлених статтею 288 ГПК України та не порушив питання про поновлення цього строку. Дату отримання копії оскаржуваної постанови відповідно до пункту 7 частини другої статті 290 ГПК України у касаційній скарзі не зазначив.

Таким чином, Скаржнику необхідно звернутися з обґрунтованою заявою про поновлення строку на касаційне оскарження, надавши докази на підтвердження обставин, зазначених у заяві.

Крім того, пунктом 5 частини другої статті 290 ГПК України встановлено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав). У разі подання касаційної скарги на судове рішення, зазначене у пунктах 2 і 3 частини першої статті 287 цього Кодексу, в касаційній скарзі зазначається обґрунтування того, в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Проте Скаржник не зазначив у касаційній скарзі в чому полягає неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення (рішень).

Пунктом 6 частини другої статті 290 ГПК України також передбачено, що у касаційній скарзі повинно бути зазначено вимоги особи, яка подає скаргу.

Так, Скаржник просить скасувати ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2022. Однак у прохальній частині не зазначає про постанову Північного апеляційного господарського суду від 19.07.2022, якою частково скасовано ухвалу суду першої інстанції.

Зважаючи на зазначене, Скаржнику необхідно уточнити вимоги касаційної скарги, враховуючи статтю 308 ГПК України.

Також приписами частини 3 статті 290 ГПК України передбачено, що касаційна скарга підписується особою, яка подає скаргу, або її представником. До касаційної скарги, поданої представником, додається довіреність або інший документ, що посвідчує повноваження представника, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження.

Відповідно до частин першої та третьої статті 56 Господарського кодексу України (далі - ГПК України) сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно до приписів частини першої статті 58 зазначеного Кодексу, представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Згідно з підпунктом 11 пункту 161 Розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 та статті 1312 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року; у судах апеляційної інстанції - з 1 січня 2018 року; у судах першої інстанції - з 1 січня 2019 року. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 1 січня 2020 року.

Отже, зазначені положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так і іншими особами, як представниками юридичної особи.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких визначені законодавством чи установчими документами. Визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Касаційна скарга підписана головним державним виконавцем - Арійончик Катериною Володимирівною, до якої додано копію службового посвідчення АБ №016542 від 08.10.2020. Проте Арійончик К. В. до касаційної скарги не додала документів, що підтверджують здійснення повноважень у порядку самопредставництва.

Крім того, частиною першою статті 291 ГПК України встановлено обов`язок особи, яка подає касаційну скаргу, надсилати іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

До касаційної скарги Скаржник додав фіскальні чеки від 11.08.2022. Проте Скаржник не додав доказів надсилання копії касаційної скарги та доданих до неї документів сторонам листом з описом вкладення.

Неповідомлення учасників судового процесу у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цього учасника, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, закріплені частиною третьої статті 2 ГПК України.

Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Частиною третьою статті 292 ГПК України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 174, 234, 287, 288, 290, 292 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Дніпровського відділу державної виконавчої служби у місті Києві Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) на ухвалу Господарського суду міста Києва від 07.02.2022 у справі №910/18092/21 залишити без руху.

2. Надати Скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Наслідки невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали передбаченні статтями 292, 293 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя-доповідач Г. Вронська