УХВАЛА

29 серпня 2022 року

м. Київ

cправа № 922/1819/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Волковицька Н. О. - головуючий, Могил С. К., Случ О. В.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини"

на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі

за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Харківській області

до Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини",

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Державне підприємство "Український державний науково-дослідний вуглехімічний інститут",

про стягнення 63 258,00 грн та повернення майна,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Касаційного господарського суду від 06.07.2022 вперше подану касаційну скаргу Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21 повернуто на підставі частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), оскільки скаржником у встановлений строк не усунуто її недоліки, зокрема не подано доказів сплати судового збору у розмірі 9 080,00 грн за подання касаційної скарги.

08.08.2022 до Касаційного господарського суду вдруге надійшла касаційна скарга Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21.

Вдруге подана касаційна скарга Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" не відповідає вимогам статті 290 ГПК України, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти, розміри ставок судового збору, порядок сплати та звільнення від сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно з положеннями пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Позовну заяву у цій справі подано у 2021 році, предметом якої є майнова вимога про стягнення 63 258,00 грн та немайнова вимога про повернення орендованого майна.

За змістом частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2021 установлено у розмірі 2 270,00 грн.

Оскаржуваною постановою Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 у справі № 922/1819/21 про задоволення позову повністю залишено без змін.

Оскаржуючи рішення судів попередній інстанцій, скаржник просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у позові повністю.

Відтак, за звернення з цією касаційною скаргою слід сплатити судовий збір з урахуванням встановленого мінімального розміру ставки судового збору для позовної вимоги майнового характеру в сумі 9 080,00 грн (2 270,00 грн + 2 270,00 грн) х 200%).

Проте, в порушення зазначених вимог, до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

У зв`язку з цим, з метою усунення допущених недоліків оформлення касаційної скарги скаржнику слід надати докази сплати судового збору у розмірі 9 080,00 грн, який має бути перерахований за такими реквізитами ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача: 899998; рахунок отримувача: UA0026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055"); призначення платежу: *; 101; __________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний господарський суд) (назва суду, де розглядається справа).

Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги до Верховного Суду розміщено на офіційному веб-сайті Верховного Суду.

За приписами частини першої статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст оскаржуваної постанови Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 складено 21.12.2021, отже з цієї дати почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку. Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на вищевказану постанову було 10.01.2022, після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.

Вперше касаційну скаргу на вказане судове рішення апеляційного суду скаржником подано в межах встановленого строку на його оскарження 06.01.2022, однак з порушенням передбачених статтею 290 ГПК України вимог подання скарги, про які було зазначено в ухвалі Касаційного господарського суду від 07.02.2022 та надано строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржникові, для усунення зазначених в ній недоліків шляхом подання суду доказів сплати судового збору у розмірі 9 080,00 грн.

Копію ухвали Касаційного господарського суду від 07.02.2022 надіслано скаржнику та його представнику, адвокату Квартенку Олексію Романовичу, за вказаним у касаційній скарзі адресами, та вручено 15.02.2022 та 16.02.2022, що підтверджується повернутими до суду рекомендованими повідомленнями про вручення поштових відправлень, а тому останнім днем звернення з заявою про усунення недоліків касаційної скарги було 28.02.2022.

Скаржник (Громадська організації "Культура та мистецтво Слобожанщини") недоліки касаційної скарги на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21 не усунув, внаслідок чого матеріали скарги було повернуто відповідно до ухвали Касаційного господарського суду від 06.07.2022.

Представник Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини", адвокат Квартенко Олексій Романович, 04.08.2022 вдруге надіслав касаційну скаргу на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21, що підтверджується поштовим конвертом, тобто з порушенням встановлено строку на касаційне оскарження більше ніж пів року.

Відповідно до частини другої статті 288 ГПК України учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Крім цього, частиною третьою статті 288 ГПК України передбачена можливість поновлення строку на касаційне оскарження у разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині четвертій статті 293 цього Кодексу.

Частиною першою статті 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

У вдруге поданій касаційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у цій справі, яке обґрунтовано тим, що внаслідок військової агресії Російської Федерації місто Харків потрапив під артилерійські обстріли та авіа удари, у зв`язку з чим неможливо було здійснювати культурну діяльність скаржника у місті. Крім цього, можливість сплатити судовий збір також була відсутня, оскільки банки міста Харкова призупинили обслуговування, а керівник скаржника змушена була полишити місто Харків, що підтверджується довідкою про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 30.04.2022.

Викладені обставини скаржник просить визнати поважними причинами невиконання вимог ухвали суду та поновити пропущений строк звернення з касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у цій справі.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 03.04.2008 у справі "Пономарьов проти України", зазначив, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Отже, можливість поновлення пропущеного строку судом касаційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку, обов`язок з доведення яких покладено на скаржника.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом ( частина третя статті 13 ГПК України).

Суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.

За змістом частин четвертої та п`ятої статті 119 ГПК України одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк. Пропуск строку, встановленого законом або судом учаснику справи для подання доказів, інших матеріалів чи вчинення певних дій, не звільняє такого учасника від обов`язку вчинити відповідну процесуальну дію.

Оскільки скаржником в обґрунтування поважності причин пропуску строку касаційного оскарження зазначено про відсутність можливості виконати вимоги суду щодо усунення недоліків оформлення скарги через військову агресію та не надано доказів щодо неможливості звернення з касаційною скаргою з дотриманням вимог процесуального законодавства та вчинення відповідних дій протягом значного періоду часу, вказані підстави визнаються судом неповажним.

Касаційну скаргу скаржник вдруге надіслав до суду касаційної інстанції 04.08.2022, з порушенням встановленого Кодексу строку на касаційне оскарження більше ніж на пів року без належного обґрунтування причини пропуску процесуального строку з наданням відповідних доказів в підтвердженням їх поважності.

Положеннями статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства України з 1997 року, кожному гарантовано право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у контексті Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна із сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Рябих проти Росії").

При цьому якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Пономарьов проти України").

Скаржником не надано жодних переконливих доказів на підтвердження наявності особливих і непереборних обставин, що перешкоджали йому протягом передбаченого строку звернутися до суду із касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21 з урахуванням вимог процесуального законодавства.

Слід зауважити, що можливість поновлення пропущеного процесуального строку пов`язується із наявністю саме поважних причин його пропуску. Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій. Отже, колегія суддів не вважає обставини наведені в обґрунтування заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, поважними і такими, що дають підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, оскільки вони не підтвердженні доказами, які свідчать про наявність об`єктивних непереборних труднощів для вчасного подання касаційної скарги з урахуванням вимог процесуального законодавства.

Наведені скаржником підстави для поновлення процесуального строку на подання касаційної скарги у справі № 922/1819/21 не можуть вважатися підставами, які б виправдовували втручання касаційного суду у принцип правової визначеності судового рішення (постанови апеляційного суду від 13.12.2021).

Відповідно до абзацу 3 частини третьої статті 292 ГПК України колегія суддів суду касаційної інстанції розглянула заяву скаржника про поновлення строку на касаційне оскарження та не вважає викладені обставини такими, які б об`єктивно перешкоджали скаржникові реалізувати своє право на подання касаційної скарги протягом законодавчо встановленого строку з дотриманням вимог щодо її оформлення, тому підстави наведені у клопотанні про його поновлення визнаються судом неповажними та такими, що не підтверджуються доказами.

Відповідно до частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до положень частини третьої вищезазначеної статті касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

З огляду на викладене, касаційна скарга Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21 підлягає залишенню без руху на підставі частин другої та третьої статті 292 ГПК України, із наданням скаржникові строку для усунення зазначених недоліків, шляхом надання суду доказів сплати судового збору у розмірі 9 080,00 грн та заяви про поновлення строку на касаційне оскарження з наведенням інших підстав для його поновлення і наданням відповідних доказів на підтвердження цих підстав.

Керуючись статтями 174, 234, 287-290, 292 ГПК України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1. Касаційну скаргу Громадської організації "Культура та мистецтво Слобожанщини" на рішення Господарського суду Харківської області від 08.09.2021 та постанову Східного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 у справі № 922/1819/21 залишити без руху та надати скаржнику строк для усунення її недоліків, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення даної ухвали скаржникові.

2. Роз`яснити Громадській організації "Культура та мистецтво Слобожанщини", що у разі невиконання вимог цієї ухвали у встановлений строк, касаційна скарга буде повернута або у відкритті касаційного провадження буде відмовлено на підставі положень пункту 4 частини першої статті 293 ГПК України.

3. Копію цієї ухвали надіслати скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий Н. О. Волковицька

Судді С. К. Могил

О. В. Случ