ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" серпня 2022 р. Справа№ 910/8945/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Гаврилюка О.М.

суддів: Суліма В.В.

Майданевича А.Г.

за участю секретаря судового засідання: Дерій В.В.

за участю представників сторін:

від позивача: не з`явився;

від відповідачів: 1. не з`явився;

2. не з`явився;

розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021, повний текст рішення складено та підписано 20.12.2021

у справі № 910/8945/21 (суддя Чебикіна С.О.)

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 26-А", Приватного нотаріуса Алексашиної Юлії Борисівни

про визнання загальних зборів недійсними, скасування рішення

За результатами розгляду апеляційної скарги Північний апеляційний господарський суд

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду

У червні 2021 року позивачка звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до відповідача про визнання позачергових загальних зборів відповідача-1 від 04.08.2020 недійсними та скасування рішень прийнятих на цих зборах, та про скасування запису про внесення змін до відомостей про юридичну особу від 16.12.2020 № 003021831 на підставі ст. 385 ЦК України, ст.ст. 6, 10 ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

Рішенням Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8945/21 в позові відмовлено повністю.

Рішення мотивоване тим, що твердження позивачки про те, що скликали та організували загальні збори невідомі особи, які не являються співвласниками ОСББ "Дніпровська набережна 26-А" та деякі з них не проживають в будинку ОСББ, в письмовому повідомленні співвласникам ОСББ про проведення загальних зборів не вказані прізвища та імена членів ініціативної групи, з ініціативи яких скликалися збори, більше п`яти співвласників взагалі не отримали повідомлення про проведення загальних зборів, обрані під час проведення загальних зборів голова та секретар, які не являються співвласниками ОСББ, збори проводились без дотримання та не у відповідності до порядку денного, заявленого ініціативною групою в письмових повідомленнях, порушені терміни оприлюднення результатів проведення загальних зборів, жодного підтверджуючого документу чи протоколу оприлюднено не було та обрана головою правління ОСОБА_2 на момент обрання була виключена з членів правління, що унеможливлювало її обрання на вказану посаду є безпідставними, оскільки позивачка не надала належних та допустимих доказів на підтвердження таких обставин. Твердження позивачки про те, що співвласники не були належним чином повідомлено про проведення зборів спростовується наданими першим відповідачем доказами, а саме: списками згрупованих відправлень №№ 20.07.2020 та 20.07.2020222 та фіскальними чеками поштових відправлень, з яких вбачається, що відповідне повідомлення було направлене рекомендованими листами співвласникам будинку та зокрема і позивачці листом № 919 від 21.07.2020. Позивачем не надано доказів того, що вказані рішення загальних зборів не були оприлюднені в порядку, визначеному Статутом ОСББ "Дніпровська набережна 26-А". Суд приходить до висновку, що права позивачки, за захистом яких вона звернулася до суду, не порушено першим відповідачем, а тому в позові про визнання позачергових загальних зборів першого відповідача від 04.08.2020 недійсними та скасування рішень прийнятих на цих зборах слід відмовити. Вимога позивачки про скасування запису про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, а саме: відомостей про зміну керівника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 26-А", внесеного 16.12.2020 року за № 003021831, є похідною від першої позовної вимоги про визнання позачергових загальних зборів відповідача-1 від 04.08.2020 року недійсними та скасування рішень прийнятих на цих зборах, вказана позовна вимога також не підлягає задоволенню.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернулась до Північного апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати судове рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8945/21 повністю.

Підстави апеляційної скарги обґрунтовуються наступними доводами.

Скаржник вказує на те, що суд першої інстанції, констатувавши наявність клопотання про долучення заяв свідків до матеріалів справи, не перевірив ці докази шляхом допиту свідків у судовому засіданні, пославшись на відсутність підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, відмовивши позивачу у його клопотанні.

На думку скаржника, судом помилково встановлено безпідставність твердження позивача про те, що організація та скликання зборів провадилась невідомими особами, які не є співвласниками ОСББ "Дніпровська набережна 26-А", а також те, що в письмовому повідомленні співвласникам ОСББ про проведення загальних зборів не вказані прізвища та імена членів ініціативної групи, з ініціативи яких скликалися збори та більше п`яти співвласників взагалі не отримали повідомлення про проведення загальних зборів. Судом не визнано заяви позивача про те, що обрані під час проведення загальних зборів голова та секретар не є співвласниками ОСББ, збори проводились без дотримання та не у відповідності до порядку денного, заявленого ініціативною групою в письмових повідомленнях і порушені терміни оприлюднення результатів проведення загальних зборів. Також судом не було прийнято заяву позивача позивача про те, що жодного підтверджуючого документу чи протоколу оприлюднено не було та обрана головою правління ОСОБА_2 на момент обрання була виключена з членів правління, що унеможливлювало її обрання на вказану посаду.

Скаржник вказує на те, що судом першої інстанції не здійснено ані призначення почеркознавчої експертизи для встановлення відповідності підписів під протоколом позачергових загальних зборів ОСББ "Дніпровська набережна 26-А" від 04.08.2020 визначеним у ньому фізичним особам, ані перевірки заяв позивача шляхом допиту свідків, ані вивченням письмових доказів наданих позивачем та перевірки письмових доказів, наданих відповідачем шляхом призначення вищезазначених експертиз.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу та письмових пояснень

Відповідачі письмового відзиву на апеляційну скаргу суду не надали, що відповідно до ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції в апеляційному порядку.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 910/8945/21 передано на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя - Гаврилюк О.М., судді: Сулім В.В., Майданевич А.Г.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 19.01.2022 відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8945/21 залишено без руху. Запропоновано скаржнику усунути встановлені при поданні апеляційної скарги недоліки, а саме: протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху, надати до Північного апеляційного господарського суду докази сплати судового збору у розмірі 6 810,00 грн.

08.02.2022 від скаржника через відділ канцелярії суду надійшла заява про виконання ухвали суду, до якої додано докази сплати судового збору у розмірі 6 810,00 грн (квитанція № 0.0..1 від 07.02.2022).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 18.02.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8945/21. Призначено справу № 910/8945/21 до розгляду у судовому засіданні 24.03.2022.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" № 133/2022 від 14 березня 2022 року частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Враховуючи викладене, судове засідання, призначене на 24.03.2022, не відбулось.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.04.2022 призначено до розгляду за апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8945/21 на 16.06.2022.

На підставі ст. 216 ГПК України, ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 16.06.2022 клопотання представника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 26-А" про відкладення розгляду справи задоволено. Усне клопотання представника ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи задоволено. Відкладено розгляд справи №910/8945/21 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 на 11.08.2022.

11.08.2022 першим відповідачем до Північного апеляційного господарського суду подано заяву про проведення розгляду справи № 910/8945/21 без участі відповідача - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 26-А" та його представника.

11.08.2022 представником позивача подано до Північного апеляційного господарського суду заяву про перенесення розгляду справи на іншу дату, у зв`язку із тим, що представник не зможе з поважної причини з`явитись в судове засідання, оскільки у цей день перебуває в одноденному відрядженні у м. Буча для надання правової допомоги особам, які є потерпілими внаслідок міжнародного злочину, для чого представник запрошений на зустріч із представниками територіальних громад. Крім того, представник позивача повідомив, що позивач повідомив, що бажає взяти особисту участь у судовому засіданні в апеляційному сумі, але зараз знаходиться у зв`язку із війною за кордоном, і планує повернутись у другій половині серпня до Києва.

Розглянувши подане клопотання, колегія суддів апеляційного господарського суду дійшла висновку про відсутність підстав для його задоволення враховуючи те, що відповідно до ст. 197 ГПК України учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів відеоконференцзв`язку, однак, такого клопотання заявлено не було, а також не зазначено причини, що перешкоджають скористатися таким правом.

Крім того, позивач не був позбавлений права надати повноваження представляти інтереси позивача іншому представнику.

Враховуючи викладене, з огляду на положення Закону України "Про правовий режим воєнного стану" щодо недопустимості припинення повноважень судів в умовах воєнного стану, висновки Європейського суду з прав людини у справі "В`ячеслав Корчагін проти Росії" та те, що явка учасників справи в суд апеляційної інстанції не визнавалася обов`язковою, а участь у засіданні суду є правом, а не їх обов`язком, суд дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання представника позивача про відкладення розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожній фізичній або юридичній особі гарантується право на розгляд судом упродовж розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Європейський суд з прав людини щодо критеріїв оцінки розумності строку розгляду справи визначився, що строк розгляду має формувати суд, який розглядає справу. Саме суддя має визначати тривалість вирішення спору, спираючись на здійснену ним оцінку розумності строку розгляду в кожній конкретній справі, враховуючи її складність, поведінку учасників процесу, можливість надання доказів тощо.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи відповідно до вимог матеріального та процесуального законів.

Європейський суд щодо тлумачення положення "розумний строк" в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Враховуючи викладене, тимчасову непрацездатність судді Гаврилюка О.М., введення воєнного стану в Україні, з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи, з огляду на положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, справа № 910/8945/21 розглядалась протягом розумного строку.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Судом встановлено, що 04.08.2021 Об`єднанням співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 26-А" були проведені загальні збори співвласників, про що складений протокол позачергових загальних зборів від 04.08.2021.

Згідно вищевказаного протоколу позачергових загальними зборами ОСББ "Дніпровська набережна 26-А" були прийняті рішення про:

- оцінку діяльності правління - висловлення недовіри окремим членам правління ОСББ. Виключення зі складу окремих членів правління;

- до обрання членів правління ОСББ "Дніпровська набережна 26-А";

- затвердження суми внесків з моменту проголошення рішення позачергових загальних зборів до кінця 2020 року;

- встановлення заборони та обмежень на вчинення дій та укладання договорів від імені об`єднання без попереднього (до укладення) погодження з загальними зборами об`єднання;

- питання судового процесу проти ОСОБА_6. та питання наявності інших великих боржників та способи вирішення даних питань.

Предметом позову є вимога позивачки про визнання позачергових загальних зборів відповідача-1 від 04.08.2020 недійсними та скасування рішень прийнятих на цих зборах, та про скасування запису про внесення змін до відомостей про юридичну особу від 16.12.2020 № 003021831 на підставі ст.ст. 6, 10 ЗУ "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". При цьому позивачка посилається на те, що скликали та організували дані загальні збори невідомі особи, які не являються співвласниками ОСББ "Дніпровська набережна 26-А" та деякі з них не проживають в будинку ОСББ, в письмовому повідомленні співвласникам ОСББ про проведення загальних зборів не вказані прізвища та імена членів ініціативної групи, з ініціативи яких скликалися збори, більше п`яти співвласників взагалі не отримали повідомлення про проведення загальних зборів, обрані під час проведення загальних зборів голова та секретар, які не являються співвласниками ОСББ, збори проводились без дотримання та не у відповідності до порядку денного, заявленого ініціативною групою в письмових повідомленнях, порушені терміни оприлюднення результатів проведення загальних зборів, жодного підтверджуючого документу чи протоколу оприлюднено не було та обрана головою правління ОСОБА_2 на момент обрання була виключена з членів правління, що унеможливлювало її обрання на вказану посаду.

Окрім усього зазначеного, позивачка вказує, що на підставі оспорюваного протоколу другим відповідачем у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вчинено запис № 003021831 про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, а саме відомостей про зміну керівника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 26-А".

Дослідивши матеріали справи, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову, з огляду на наступне.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення місцевого господарського суду не підлягає зміні чи скасуванню, виходячи з наступних підстав.

Згідно зі статтею 385 ЦК України власники квартир для забезпечення експлуатації багатоквартирного житлового будинку, користування квартирами та спільним майном житлового будинку можуть створювати об`єднання власників квартир (житла). Таке об`єднання може бути створено також власниками житлових будинків. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту й закону.

За змістом ст. 4 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Згідно із ч. 1 ст. 85 ЦК України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).

Отже, Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Оскільки позивач є власником квартири у багатоквартирному будинку, а спір стосується захисту його прав як співвласника майна багатоквартирного будинку, порушених, на його думку, діяльністю юридичної особи, тому цей спір є найбільш наближеним до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, відтак повинен розглядатися за правилами господарського судочинства.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач належним чином повідомлений про скликання та проведення установчих зборів ОСББ "Дніпровська набережна 26-А" шляхом направлення рекомендованого листа, а саме: відповідно до списку згрупованих відправлень від 20.07.2020, ОСОБА_1 направлено поштове відправлення на адресу: АДРЕСА_1 (а.с. 102-103).

Водночас, при встановленні факту надіслання позивачу повідомлення про скликання установчих зборів, колегія суддів звертає увагу на таке:

Рекомендоване поштове відправлення - реєстрований лист (рекомендований лист), який приймається для пересилання без оцінки відправником вартості його вкладення (пункт 2 Правил надання послуг поштового зв`язку (далі - Правила).

Реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку (пункт 2 Правил).

Розрахунковий документ - документ встановленої відповідно до Закону України "Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг" форми та змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (пункт 2 Правил).

На поштовому відправленні, поштовому переказі зазначається найменування адресата: для фізичних осіб - прізвище, ім`я та по батькові (у називному відмінку). На рекомендованих листах може бути зазначено лише прізвище та ініціали або ім`я та прізвище адресата (пункт 42 Правил).

На поштовому відправленні, поштовому переказі зазначається поштова адреса в такій послідовності: найменування вулиці (проспекту, бульвару, провулку), номер будинку, квартири; найменування населеного пункту, району, області; поштовий індекс; країна призначення (пункт 42 Правил). Поштова адреса повинна бути точною та повною, без скорочених найменувань чи будь-яких знаків, що її не стосуються (пункт 45 Правил).

Оператори поштового зв`язку зобов`язані забезпечувати надання послуг поштового зв`язку встановленого рівня якості відповідно до нормативно-правових актів, що регламентують діяльність операторів поштового зв`язку, умов договору (пункт 10 Правил).

Зважаючи на вказане, наявний в матеріалах фіскальний чек Укрпошти підтверджує надання АТ "Укрпошта" 21.07.2020 послуг поштового зв`язку першому відповідачу. Оскільки оператор поштового зв`язку забезпечує надання послуг поштового зв`язку встановленого рівня якості, можна стверджувати, що ОСББ належним чином зазначило на поштовому конверті прізвище та ініціали адресата та його адресу. В протилежному випадку оператор поштового зв`язку не прийняв би поштове відправлення - адже таке б не відповідало встановленому рівню якості відповідно до нормативно-правових актів, що регламентують діяльність операторів поштового зв`язку.

Колегія суддів апеляційного господарського суду зазначає про те, що згідно з постановою Верховного Суду від 21.08.2020 у справі № 904/2357/20 стандарт доказування "вірогідності доказів" підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто необхідним є надати саме ту кількість доказів, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Так, на підтвердження надіслання позивачу повідомлення про установчі збори, перший відповідач надав список згрупованих відправлень від 20.03.2020 та фіскальний чек АТ "Укрпошта", натомість, позивач не надав суду жодних доказів на спростування цієї обставини.

Статтею 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 76-79 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування. Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Так, дослідивши матеріали справи, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про те, що твердження позивача про те, що скликали та організували загальні збори невідомі особи, які не являються співвласниками ОСББ "Дніпровська набережна 26-А" та деякі з них не проживають в будинку ОСББ, в письмовому повідомленні співвласникам ОСББ про проведення загальних зборів не вказані прізвища та імена членів ініціативної групи, з ініціативи яких скликалися збори, більше п`яти співвласників взагалі не отримали повідомлення про проведення загальних зборів, обрані під час проведення загальних зборів голова та секретар, які не являються співвласниками ОСББ, збори проводились без дотримання та не у відповідності до порядку денного, заявленого ініціативною групою в письмових повідомленнях, порушені терміни оприлюднення результатів проведення загальних зборів, жодного підтверджуючого документу чи протоколу оприлюднено не було та обрана головою правління ОСОБА_2 на момент обрання була виключена з членів правління, що унеможливлювало її обрання на вказану посаду є безпідставними, оскільки позивач не надав належних та допустимих доказів на підтвердження таких обставин, як не надано доказів не оприлюднення, у визначеному статутом ОСББ "Дніпровська набережна 26-А", рішення позачергових загальних зборів ОСББ, оформлені протоколом від 04.08.2020.

Враховуючи викладене, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду про відсутність підстав для визнання позачергових загальних зборів першого відповідача від 04.08.2020 недійсними та скасування рішень прийнятих на цих зборах, з огляду на що позовні вимоги ОСОБА_1 в цій частині не підлягають задоволенню.

Враховуючи те, що позовна вимога про скасування запису про внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах, а саме: відомостей про зміну керівника Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Дніпровська набережна 26-А", внесеного 16.12.2020 за № 003021831, є похідною від першої позовної вимоги про визнання позачергових загальних зборів першого відповідача від 04.08.2020 недійсними та скасування рішень прийнятих на цих зборах, вказана позовна вимога також не підлягає задоволенню.

Оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин справи в їх сукупності, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком господарського суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову.

Колегія суддів апеляційного господарського суду не погоджується із доводами апеляційної скарги, враховуючи викладене та наступне.

Так, як вбачається із протоколу позачергових Загальних зборів ОСББ "Дніпровська Набережна 26-А" проведених 04.08.2020, група, за ініціативою якої скликані позачергові загальні збори (ініціативна група): ОСОБА_3 (НОМЕР_1), ОСОБА_4 (НОМЕР_2), ОСОБА_2 (НОМЕР_3), ОСОБА_5 (НОМЕР_4).

Натомість доказів того, що ініціативна група не є співвласниками ОСББ "Дніпровська набережна 26-А" скаржником не надано.

Також слід зазначити, що чинним законодавством не передбачено обмежень щодо того, хто має право бути членом правління ОСББ. За загальним правилом, членом правління є особа, обрана рішенням загальних зборів.

Як вбачається із матеріалів справи, питання в листах письмового опитування співвласників є тотожними із питаннями в спірному протоколі, що підтверджується протоколом позачергових загальних зборів від 04.08.2020 та листом письмового опитування співвласників, які надані до суду першим відповідачем.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає за необхідне звернути увагу на ту обставину, що повідомлення, за другим списком, надіслане за 13 днів до проведення загальних зборів, що формально не відповідає вимогам статті 6 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку". Водночас суд не вважає 1-денну затримку суттєвим порушенням. Так, Верховний Суд у постанові від 24.10.2018 у справі № 925/973/17 зазначив: "…не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень… Під час вирішення питання про недійсність рішень загальних зборів у зв`язку з іншими порушеннями, допущеними під час їх скликання та проведення, господарський суд повинен оцінити, як ці порушення вплинули на прийняття загальними зборами відповідного рішення. Для визнання недійсним рішення загальних зборів товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства. Якщо за результатами розгляду справи факт такого порушення не встановлено, господарський суд не має підстав для задоволення позову". Крім того, аналогічно Верховний Суд у постанові від 06.09.2021 у справі № 916/3074/20 зазначив: "Встановлюючи порушення порядку повідомлення позивачів, апеляційному суду слід було врахувати, що встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів…".

Беручи до уваги обставини, встановлені вище, 1-денна затримка в надісланні рекомендованого листа з повідомленням про проведення загальних зборів жодним чином не вплинула на дотримання права на участь в загальних зборах. Зокрема, ОСББ належним чином надіслало повідомлення про проведення цих зборів.

Відповідно до частини 9 статті 80 ГПК України копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Позивачем не доведено, що рішення не відповідає інтересам співвласників, порушує їх права чи прийнято з порушенням передбаченої процедури.

Також позивач не надано доказів звернення до першого відповідача для отримання відповідної інформації.

Слід зазначити, що згідно із відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно - ОСОБА_2 , станом на 03.08.2020 є співвласником ОСББ "Дніпровська набережна 26-А".

Також слід зазначити, що ані нормами законодавства, ані положеннями Статуту ОСББ "Дніпровська набережна 26-А" не заборонено обрання Головою зборів особи, яка не є співвласником ОСББ.

З приводу доводів скаржника, викладених в його скарзі, колегія суддів звертає увагу, що такі аргументи враховані апеляційним судом, при цьому оскаржуване рішення є вмотивованим, місцевим судом зазначено з достатньою ясністю підстави, на яких ґрунтуються його висновки, що відповідає практиці Європейського суду з прав людини (рішення у справах "Хаджинастасиу проти Греції", "Кузнєцов та інші проти Російської Федерації").

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 № 3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України № 4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, скаржником не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог процесуального та матеріального права, підстав для його скасування або зміни не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8945/21 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8645/21 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на скаржника в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 129, 240, 267-270, 273, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8945/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 08.12.2021 у справі № 910/8945/21 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд апеляційної скарги покласти на скаржника.

4. Справу № 910/8945/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених ст. 287-291 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням приписів п. 2 ч. 3 ст. 287 Господарського процесуального кодексу України.

Текст постанови складено та підписано 05.09.2022, після виходу судді Гаврилюка О.М. із відпустки.

Головуючий суддя О.М. Гаврилюк

Судді В.В. Сулім

А.Г. Майданевич