ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

"31" серпня 2022 р. Справа№ 754/16033/18

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Ткаченка Б.О.

Пашкіної С.А.

секретар судового засідання: Вайнер Є.І.

за участю представників сторін:

від позивача: Панченко В.В.;

від відповідача: не з`явились;

від третьої особи-1: не з`явились;

від третьої особи-2: не з`явились;

розглянувши заяву судді Північного апеляційного господарського суду Майданевича А.Г. про самовідвід від розгляду справи №754/16033/18

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "ЕКОС-53А"

за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:

1. Державного реєстратора Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубини Алли Борисівни

2. ОСОБА_2

про визнання недійсними рішень, визнання недійсними та скасування дій,-

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.06.2022 у справі №754/16033/18 заяву ОСОБА_1 від 06.06.2022 про відвід судді Бойка Р.В. від розгляду справи №754/16033/18 залишено без розгляду.

Не погодившись із зазначеною ухвалою, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою на вказану ухвалу суду.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.06.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.06.2022 у справі № 754/16033/18 та призначено розгляд справи на 27.07.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 27.07.2022 задоволено клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи. Розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Господарського суду міста Києва від 08.06.2022 у справі № 754/16033/18 відкладено на 31.08.2022.

31.08.2022 у судовому засіданні Північного апеляційного господарського суду ОСОБА_1 подав заяву про відвід головуючого судді Майданевича А.Г. від розгляду справи №754/16033/18.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.08.2022 заяву ОСОБА_1 про відвід головуючого судді Майданевича А.Г. від розгляду справи залишено без задоволення.

31.08.2022 суддею Північного апеляційного господарського суду Майданевичем А.Г. заявлено самовідвід від розгляду справи № 754/16033/18.

Згідно з ч. 3 статті 38 ГПК України самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частинами 1, 9 статті 39 ГПК України унормовано, що питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про самовідвід судді вирішується в нарадчій кімнаті ухвалою суду, що розглядає справу.

Відповідно до ч. 1 статті 7 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом.

Згідно з п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У пункті 66 рішення Європейського суду з прав людини від 10.12.2009 у справі "Мироненко і Мартиненко проти України" (заява № 4785/02) зазначено, що згідно з усталеною практикою Суду, наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

У рішеннях Європейського суду з прав людини від 09.11.2006 у справі "Білуха проти України" та від 28.10.1998 у справі "Ветштайн проти Швейцарії" зазначено, що важливим питанням є довіра, яку суди повинні вселяти у громадськість у демократичному суспільстві. Судді зобов`язані викликати довіру в учасників судового розгляду, а тому будь-який суддя, стосовно якого є підстави для підозри у недостатній неупередженості, повинен брати самовідвід.

Відповідно до положень Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схвалених резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 № 2006/23, об`єктивність судді є необхідною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті винесеного рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його прийняття.

Суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи і в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Як вказувалося вище, ОСОБА_1 подав заяву про відвід головуючого судді Майданевича А.Г. від розгляду данної справи, яка залишена без задоволення з підстав її необґрунтованості.

Стосовно висловлення ОСОБА_1 у заяві про відвід, а саме: «Окрім цього не складання присяги Українському народові (як носію суверенітету та єдиному джерелу влади у Україні) відкриває таким майданевичам «вікно можливостей» для безкарної корупції та договірних рішень, під час чого така особа прямо чи побічно заінтересована у результаті розгляду справи. Зазначене підтвердилось під час розгляду моєї апеляційної скарги у справі №910/15792/20, в якій ОСОБА_3 , на догоду рейдерам цинічно відмовив у доступі до правосуддя, видавши «Іменем України» нікчемну відписку, що не відповідає замісту судового рішення», колегія суддів вказує наступне.

Учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 42 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини статті 43 Господарського процесуального кодексу України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (провадження № 14-92цс19) зазначено, що учасники справи зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу (пункт 1 частини другої статті 43 ЦПК України). Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (частина перша статті 44 ЦПК України). За змістом частини другої цієї статті перелік дій, що суперечать завданню цивільного судочинства та які залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами, не є вичерпним.

Використання одними учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом (суддями), з іншими учасниками процесу та їхніми представниками, а також вчинення аналогічних дій є виявом очевидної неповаги до честі, гідності зазначених осіб з боку тих, хто такі дії вчиняє. Ці дії суперечать основним засадам (принципам) цивільного судочинства (пунктам 2 і 11 частини третьої статті 2 ЦПК України), а також його завданню, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі (частини перша та друга вказаної статті). З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами та застосувати, зокрема, наслідки, передбачені частиною третьою статті 44 ЦПК України.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 07 квітня 2021 року у справі № 9901/23/21 (провадження № 11-64заі21) вказано, що: «у процесуальних відносинах, намагаючись донести певну думку до суду, учасники судового процесу, їхні представники, інші особи мають ретельно підбирати слова, а також з обережністю виявляти емоції щодо інших учасників, їхніх представників, суду, осіб, які не беруть участь у судовому процесі. Суд не повинен толерувати використання нецензурної лексики, образливих і лайливих слів чи символів, зокрема для надання характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду (суддям). Такі слова та символи не можна використовувати ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їхніх представників (див. аналогічні висновки у постановах Великої Палати Верховного Суду від 13 березня 2019 року у справі № 199/6713/14-ц (пункт 22), від 14 березня 2019 року у справі № 9901/34/19, від 7 листопада 2019 року у справі № 9901/324/19). Їхня наявність є достатньою для того, щоби суд відразу застосував наслідки, передбачені частиною третьою статті 45 КАС України (повернення, залишення без розгляду передбачених § 1 і § 2 глави 1 розділу ІІ КАС України заяв, скарг, клопотань)».

Аналогічно ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ констатує зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживає образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14 травня 2004 року, заява № 67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04 лютого 2003 року, заяви № 61164/00 та № 18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20 вересня 2011 року, заява № 46549/06).

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 29.06.2022 у справі №274/4944/20.

Суд апеляційної інстанції вказує, що висловлення Панченка В.В. у заяві про відвід головуючого судді Майданевича А.Г. є вияв неповаги до суду.

В той же час, розглянувши заяву судді Північного апеляційного господарського суду Майданевича А.Г. про самовідвід від розгляду справи № 754/16033/18, не дивлячись на відсутність у зазначеного судді будь-якого прямого чи опосередкованого інтересу до результатів розгляду даної справи, з метою виключення обставин, які можуть поставити під сумнів неупередженість вказаного судді при розгляді даної справи, недопущення у подальшому сумнівів в учасників справи чи інших осіб щодо неупередженості суду апеляційної інстанції та забезпечення довіри до судової влади в Україні, суд задовольняє вказану заяву про самовідвід.

Керуючись статтями 32, 35, 38, 39, 234, 235 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву судді Північного апеляційного господарського суду Майданевича А.Г. про самовідвід від розгляду справи № 754/16033/18 задовольнити.

2. Матеріали справи №754/16033/18 передати для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою, відповідно до положень статті 32 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала суду набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді Б.О. Ткаченко

С.А. Пашкіна