ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

01 вересня 2022 року м.Харків Справа № 913/130/22
Провадження №34/913/130/22
Суддя господарського суду Луганської області Іванов А.В., розглянувши клопотання Департаменту будівництва, енергозбереження, архітектури та містобудування Луганської обласної державної адміністрації №03-30/261 від 18.08.2022 у справі
за позовом Департаменту будівництва, енергозбереження, архітектури та містобудування Луганської обласної державної адміністрації, м. Сєвєродонецьк Луганської області,
до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно-будівельна компанія «Парус», м. Запоріжжя,
про розірвання договору
Суть спору: Департамент будівництва, енергозбереження, архітектури та містобудування Луганської обласної державної адміністрації звернувся до Господарського суду Луганської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю «Проектно-будівельна компанія «Парус», в якій просить розірвати Договір будівельного генпідряду №43 від 28.09.2018.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 28.09.2018 між Управлінням капітального будівництва Луганської обласної державної адміністрації (наразі - Департамент) та відповідачем було укладено Договір будівельного генпідряду №43 від 28.09.2018, відповідно до умов якого позивач доручає, а відповідач забезпечує відповідно до проектної документації та на умовах цього Договору виконання будівельних робіт з капітального ремонту об`єкту будівництва, а саме будівництва Лиманської сільської лікарської амбулаторії загальної практики - сімейної медицини (з житлом для лікаря) за адресою: вул. Дибко, с. Лиман, Старобільський р-н, Луганська обл.
В подальшому сторонами укладалися Додаткові угоди до Договору будівельного генпідряду №43 від 28.09.2018.
Як зазначає позивач, Додатковою угодою №10 від 10.03.2021 були внесені зміни до п. п. 2.1., 2.2. Договору, відповідно до умов яких датою закінчення виконання будівельних робіт є 30.06.2021.
Проте, за твердженням позивача станом на 01.07.2021 відповідачем не були виконані передбачені Договором будівельні роботи, що, на його думку, є порушенням вимог законодавства та умов укладеного Договору.
Позивач зауважує, що відповідачем було виконано лише частину замовлених будівельних робіт на загальну суму 9 146 814 грн. 98 коп. Натомість позивач розраховував на своєчасне, згідно календарного графіку виконання робіт за Договором, зв`язку з чим він позбавляється того, на що розраховував при його укладенні.
Наведене стало підставою для звернення позивача до відповідача з Пропозицією про розірвання Договору будівельного генпідряду №43 від 28.09.2018 та подальшого звернення до суду з даним позовом.
Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.05.2022 справу №913/130/22 передано на розгляд судді Іванову А.В.
Ухвалою Господарського суду Луганської області від 13.05.2022 позовну заяву Департаменту будівництва, енергозбереження, архітектури та містобудування Луганської обласної державної адміністрації залишено без руху та надано позивачу строк 10 днів з дня вручення даної ухвали (за можливості) для усунення недоліків позовної заяви та подання до суду заяви про усунення недоліків з доказами направлення іншій стороні.
Ухвалою Господарського суду Луганської області від 14.06.2022 клопотання Департаменту будівництва, енергозбереження, архітектури та містобудування Луганської обласної державної адміністрації №03-30/252 від 18.05.2022 задоволено частково. Надано Департаменту будівництва, енергозбереження, архітектури та містобудування Луганської обласної державної адміністрації можливість усунути недоліки позовної заяви та подати до суду заяву про усунення недоліків до 02.09.2022. В частині продовження процесуального строку до моменту припинення воєнного стану в Україні клопотання №03-30/252 від 18.05.2022 залишено без задоволення.
29.08.2022 на адресу суду від позивача надійшло клопотання №03-30/261 від 18.08.2022, в якому просив продовжити строк для усунення недоліків позовної заяви та подання до суду заяви про усунення недоліків до моменту припинення воєнного стану в Україні.
Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає наступне.
Положеннями ч. 1 ст. 119 ГПК України встановлено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Поряд з цим, приписами ч.ч. 2-4 ст. 119 ГПК України визначено, що встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.
Як вказала Об`єднана палата Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 03.12.2018 у справі №904/5995/16 за змістом ч. 1 та ч. 4 ст. 119 ГПК України пропущений учасником процесуальний строк може бути поновлений судом за умови вчинення учасником процесуальної дії, для вчинення якої було встановлено строк, подання учасником заяви про поновлення процесуального строку та визнання причин пропуску строку поважними, крім випадків, коли ГПК України встановлено неможливість такого поновлення.
Натомість відповідно до ч. 2 ст. 119 ГПК України за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. При цьому суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк.
Разом з тим, на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.
Зважаючи на це, вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має виходити з наведених вище відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків.
Також суд має враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій, уникаючи як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом.
За таких обставин, у тих випадках, коли процесуальним законом суду надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд не може продовжити строк понад встановлений процесуальним законодавством строк.
Частиною 2 ст. 174 ГПК України передбачено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Суд, враховуючи виявлені після відкриття провадження у справі №913/130/22 недоліки позовної заяви, прийшов до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без руху з наданням заявникові 10 днів з дня вручення ухвали від 13.05.2022 для усунення наведених недоліків.
Аналіз вказаної норми дає підстави для висновку, що в ч. 2 ст. 174 ГПК України закріплено крайній строк на усунення недоліків позовної заяви, який не може бути продовжений судом.
При цьому, встановлюючи в ухвалах від 13.05.2022 та від 14.06.2022 десятиденний строк, як максимально можливий строк для усунення недоліків позовної заяви визначений ГПК України, судом прийнято до уваги введення в Україні правового режиму воєнного стану, що може суттєво впливати на спроможність учасників справи своєчасно виконати покладені процесуальним законом і судом обов`язки.
Так, Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 в Україні було введено воєнний стан строком на 30 діб.
В подальшому Указами Президента України №133/2022 від 14.03.2022, №259/2022 від 18.04.2022, №341/2022 від 17.05.2022 та №573/2022 від 12.08.2022, воєнний стан продовжувався та діє. На даний час воєнний стан продовжено до 21.11.2022.
В обґрунтування клопотання позивач посилався на те, що на даний час він не може реалізувати права передбачені ГПК, оскільки докази, які необхідні для виконання ухвал суду від 13.05.2022 та від 14.06.2022, знаходяться за місцезнаходженням позивача у м. Сєвєродонецьк Луганської області, і їх надання унеможливлюється фактом тимчасової окупації цього міста збройними силами російської федерації.
Згідно зі ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Статтею 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.
На підтвердження обставин щодо неможливості усунення недоліків позовної заяви, в зв`язку із знаходженням необхідних доказів у м. Сєвєродонецьк Луганської області, яке наразі знаходиться в тимчасовій окупації, позивач надав лист Торгово-промислової палати України №2024/02.0-7.1 від 28.02.2022.
У вказаному листі Торгово-промисловою палатою України засвідчено військову агресію рф проти України, що стало підставою для введення воєнного стану, як форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили).
Також Торгово-промислова палата України підтвердила, що з 24.02.2022 до їх офіційного закінчення є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами щодо обов`язків виконання яких стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили).
Крім того, позивачем було надано повідомлення ГУ НП у Луганській області №2447/111/18-2022 від 22.07.2022 про початок проведення досудового розслідування стосовно захоплення будівлі Департаменту включно зі всім рухомим та нерухомим майном внаслідок дій держави-агресора та витяг з ЄРДР.
Відтак, на сьогодні і до офіційного закінчення воєнного стану об`єктивно наявні обставини, які унеможливлюють усунення недоліків позовної заяви та подання позивачем до суду заяви про усунення недоліків.
До того ж, відповідно до рекомендацій Ради суддів України від 02.03.2022 щодо роботи судів в умовах воєнного стану судам рекомендовано виважено підходити до питань, пов`язаних з поверненням різного роду процесуальних документів, залишення їх без руху, встановлення різного роду строків, по можливості продовжувати їх щонайменше до закінчення воєнного стану.
З огляду на вказані обставини, враховуючи максимально можливий строк для усунення недоліків позовної заяви визначений ГПК України, суд приходить до висновку про необхідність надання позивачу можливості усунути недоліки позовної заяви та подати до суду заяву про усунення недоліків в строк 10 днів з дня закінчення воєнного стану, який наразі діє до 21.11.2022, тобто до 01.12.2022.
В зв`язку з наведеним, клопотання позивача №03-30/261 від 18.08.2022 підлягає задоволенню частково, а саме в частині надання можливості для усунення недоліків та подання до суду заяви про усунення недоліків з урахуванням воєнного стану в Україні.
В частині продовження строку до моменту припинення воєнного стану в Україні клопотання задоволенню не підлягає.
За приписами ч.ч. 6-8 ст. 119 ГПК України про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу. Про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку суд постановляє ухвалу, яка не пізніше наступного дня з дня її постановлення надсилається особі, яка звернулася із відповідною заявою. Ухвалу про відмову у поновленні або продовженні процесуального строку може бути оскаржено у порядку, встановленому цим Кодексом.
Керуючись ст.ст. 119, 174, 232-234 Господарського процесуального кодексу України, суд
1. Клопотання Департаменту будівництва, енергозбереження, архітектури та містобудування Луганської обласної державної адміністрації №03-30/261 від 18.08.2022 задовольнити частково.
2. Надати Департаменту будівництва, енергозбереження, архітектури та містобудування Луганської обласної державної адміністрації можливість усунути недоліки позовної заяви та подати до суду заяву про усунення недоліків до 01.12.2022.
3. В частині продовження процесуального строку до моменту припинення воєнного стану в Україні клопотання №03-30/261 від 18.08.2022 залишити без задоволення.
Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 01.09.2022 та може бути оскаржена в частині відмови у продовженні процесуального строку до суду апеляційної інстанції у строки, передбачені ст. 256 ГПК України та порядку, визначеному ст. 257 ГПК України.

Суддя А.В. Іванов