СХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

30 серпня 2022 року м. Харків Справа № 922/3396/21

Східний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Фоміна В.О., суддя Крестьянінов О.О., суддя Плахов О.В.

за участю секретаря судового засідання Дзюби А.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Східного апеляційного господарського суду в режимі відеоконференції за допомогою програмного забезпечення "EаsyCon" апеляційну скаргу ОСОБА_1 (вх.№4045 Х/2) та апеляційну скаргу Харківської міської ради (вх.№205 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 06.12.2021 у справі №922/3396/21, ухвалене у приміщенні Господарського суду Харківської області суддею Смірновою О.В., повний текст складено 16.12.2021,

за позовом керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області, м. Харків,

до 1. Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, м. Харків,

2. Харківської міської ради, м. Харків,

3. Фізичної особи-підприємця Капустіної Віти Михайлівни, м. Харків,

4. Фізичної особи ОСОБА_1 , с. Приморське Чугуївського району Харківської області,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ФО-П Капустіної Віти Михайлівни: приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Саутенко Наталія Владиславівна,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_1 : приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Козирева Кравченко Жанна Володимирівна

про визнання недійсним договору, визнання незаконним та скасування рішення, витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду Харківської області від 06.12.2021 у справі №922/3396/21 позов задоволено повністю.

Визнано незаконним та скасовано пункт 58 додатку до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 21.02.2018 №1008/18.

Визнано недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 14.08.2018 № 5623-В-С, укладений між Управлінням комунального майна та приватизації Департаменту економіки і комунального майна Харківської міської ради та фізичною особою-підприємцем Капустіною Вітою Михайлівною, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Саутенко Н.В. і зареєстрований в реєстрі за №2776.

Витребувано у ОСОБА_1 на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення 1-го поверху № ІІ-1-:-ІІ-7, ІІ-4, ІІ-6а загальною площею 196,8 кв.м. у нежитловій будівлі літ. "А-3", розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , зобов`язавши Харківську міську раду Харківської області прийняти останні.

Стягнуто з Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 3820,20 грн. Стягнуто з Харківської міської ради на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 3820,20 грн. Стягнуто з Фізичної особи-підприємця Капустіної Віти Михайлівни на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 3820,20 грн. Стягнуто з фізичної особи ОСОБА_1 на користь Харківської обласної прокуратури судовий збір у розмірі 3820,20 грн.

Вказане рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що Харківською міською радою незаконно обрано спосіб приватизації оспорюваного майна шляхом викупу орендарем, зазначений спосіб приватизації є незаконним, суперечить інтересам держави та територіальної громади; виходячи з положення статті 11, статті 18-2 Закону України "Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію)" (у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин) викуп може бути лише за умови, якщо орендарем за згодою орендодавця за рахунок власних коштів здійснено поліпшення орендованого майна, яке неможливо відокремити від відповідного об`єкта без завдання йому шкоди, в розмірі не менш як 25 % ринкової вартості майна, за яким воно було передано в оренду, визначеної суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання для цілей оренди майна. В іншому разі приватизація такого приміщення повинна здійснюватися у загальному порядку за результатами проведення аукціону або конкурсу. Матеріали приватизаційної справи не містять жодних належних та допустимих доказів, які б свідчили про те, що орендарем - ФО-П Капустіною В.М. здійснювались будь-які поліпшення орендованого нею приміщення за договором оренди від 23.01.2018 № 19660. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції дійшов висновків, що договір купівлі-продажу нежитлових приміщень, орендованих фізичною особою підприємцем Капустіною В.М. від 14 серпня 2018 року № 5623-В-С, укладений у тому числі на підставі пункту 58 додатку до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова від 21.02.2018 № 1008/18 підлягає визнанню недійсними, оскільки укладений з порушенням вимог статей 203, 215, 228 ЦК України. В даному випадку, зазначені обставини зумовлюють застосування правового механізму, охопленого нормами статей 387, 388 ЦК України щодо витребувані від ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради спірного майна. При цьому, при ухваленні рішення місцевий господарський суд врахував, що спірне майно набуто четвертим відповідачем як фізичною особою, а також норми пункту 2 частини 1 статті 20 ГПК України, відповідно якої справи щодо приватизації майна підлягають розгляду за правилами господарського судочинства. Крім того, суд визнав причини пропуску прокурором строку позовної давності поважними та зазначив, що прокурор має право отримати судовий захист. У даній справі прокурор, з огляду на статтю 53 Господарського процесуального кодексу України, є самостійним позивачем, оскільки Харківська міська рада виступає в якості одного із співвідповідачів, рішення якої оскаржується через недотримання вимог законодавства стосовно приватизації нерухомого майна.

Не погодившись з вказаним рішенням місцевого господарського суду, ОСОБА_1 звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (вх.№4045 Х/2), в якій просить скасувати рішення Господарського суду Харківської області від 06.12.2021 у справі №922/3396/21 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі; стягнути зі Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області судовий збір та витрати на професійну правничу допомогу.

Апеляційна скарга мотивована тим, що місцевим господарським судом неправильно застосовані норми матеріального права та допущено порушення норм процесуального права, зазначивши, що позовна заява задоволена до неналежного відповідача, оскільки станом на 06.12.2021 апелянт вже не був власником спірних нежитлових приміщень; апелянт посилався на безпідставну відмову у задоволенні клопотання про призначення оціночно-будівельної експертизи, оскільки 4й відповідач ставить під сумнів звіт про незалежну оцінку нерухомого майна виконаний суб`єктом оціночного майна ФОП Буйницьким М.В.; судом першої інстанції не враховано обставини проведення ОСОБА_1 ремонтних робіт та переобладнання спірних нежитлових приміщень на загальну суму 4212425,00 грн., при цьому у разі задоволення позову у власність Харківської міської ради будуть повернуті спірні приміщення, проте поліпшення здійсненні кінцевим власником неможливо відокремити від приміщень та структури приміщень; посилався на порушення прокурором строків звернення до суду з позовом, зазначивши, що прокурором не наведено жодних переконливих аргументів в обґрунтування поважності причин пропуску строку на звернення до суду з вказаним позовом; заявник зазначив про порушення судом першої інстанції правил підсудності, оскільки позов, де фізична особа є відповідачем, не може бути розглянутим в порядку господарського судочинства, а вимоги про витребування нежитлового приміщення мають розглядатися за правилами цивільного судочинства, у зв`язку із чим провадження у даній справі підлягало закриттю в частині вимог звернутих до апелянта щодо витребування зазначених нежитлових приміщень. Заявник також зазначив, що прокурором не були заявлені вимоги про визнання недійсним договору купівлі-продажу №2203 від 18.08.2018, укладеного між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 , у зв`язку із чим вимоги прокурора про витребування спірного майна у 4-го відповідача на думку апелянта є передчасними. При цьому вказав, про відсутність протиправної поведінки покупця при укладені правочинів, зазначивши про безпідставне покладання на приватного учасника відповідальності за порушення, які допущенні органом місцевого самоврядування.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 14.02.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (вх.№4045 Х/2), повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги відбудеться 24.03.2022 о 15:00 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань №104.

Водночас, Харківська міська рада також не погодилась з вказаним рішенням місцевого господарського суду та звернулась до Східного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою (вх.№205 Х/2), в якій просить скасувати повністю рішення Господарського суду Харківської області від 06.12.2021 у справі №922/3396/21 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову в повному обсязі.

Апеляційна скарга мотивована неправильним застосування судом першої інстанції при ухваленні рішення норм Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України, Законів України Про місцеве самоврядування в Україні, Про приватизацію державного майна, Про приватизацію невеликих державних підприємств (малу приватизацію), Про прокуратуру, Програми приватизації та відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова на 2017-2022 роки, затвердженої рішенням 13 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 21.06.2017 № 691/17. Апелянт зазначив про правомірність дій Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Харківської міської ради під час проведення процедури приватизації та прийняття оскаржуваного рішення Харківської міської ради від 21.02.2018 № 1008/18. При цьому апелянт наголошував, що ФОП Капустіною В.М. не здійснено жодних протиправних дій які б могли вплинути на дії органів приватизації, в поданій заяві про приватизацію орендованого майна, не було зазначено яким саме способом потрібно провести процедури приватизації, адже визначення способу приватизації належить виключно до компетенції Управління комунального майна та приватизації; Коваленко Тетяна Пантеліївна взагалі не була учасником приватизації. Крім того, прокуратурою не дотримано вимог ч.4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» щодо попереднього повідомлення відповідного суб`єкта владних повноважень про звернення з даним позовом до суду. Також посилався на порушення прокурором строків звернення до суду з позовом, що є підставою для відмови в задоволені позовних вимог.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 14.02.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Харківської міської ради (вх.№205 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 06.12.2021 у справі №922/3396/21.

Враховуючи, що апеляційні скарги Харківської міської ради (вх.№205 Х/2) та ОСОБА_1 (вх.№4045 Х/2) подані на один і той самий процесуальний документ, а саме на рішення Господарського суду Харківської області від 06.12.2021 у справі №922/3396/21, колегія суддів вирішила призначити до спільного розгляду вказані апеляційні скарги на 24.03.2022 о 15:00 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань №104.

Однак у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України та введенням в Україні воєнного стану Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, судове засідання у справі №922/3396/21 призначене на 24.03.2022 не відбулось.

В оголошеннях, розміщених на офіційному вебпорталі судової влади України та на сторінці Східного апеляційного господарського суду в мережі "Фейсбук", суд зазначив, що відповідні судові засідання будуть перенесені на іншу дату, про що учасників судових процесів буде повідомлено додатково.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 16.06.2022 доведено до відома учасників справи, що дата наступного відкритого судового засідання з розгляду справи № 922/3396/21 буде визначена після усунення обставин, що становлять загрозу та небезпеку для життя і здоров`я учасників судового процесу.

Ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 27.07.2022, зокрема, повідомлено учасників справи, що розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 (вх.№4045 Х/2) та апеляційної скарги Харківської міської ради (вх.№205 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 06.12.2021 у справі №922/3396/21 відбудеться "30" серпня 2022 р. об 11:00 годині у приміщенні Східного апеляційного господарського суду за адресою: 61058, місто Харків, проспект Незалежності, 13, 1-й поверх, в залі засідань. № 132.

22.08.2022 через систему "Електронний суд" від начальника управління представництва інтересів держави в суді обласної прокуратури Ольги Петрової надійшла заява про участь у судовому засіданні прокурора у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою системи відеоконференцзв`язку (вх. №4533), яка задоволена ухвалою Східного апеляційного господарського суду від 23.08.2022.

Судове засідання Східного апеляційного господарського суду 30.08.2022 розпочалось в режимі відеоконференції за участю прокурора Ногіної О.М. Також в судове засідання з`явився представник Харківської міської ради та Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради Василенко І.Ю.

Інші учасники справи в судове засідання апеляційного господарського суду 30.08.2022 не з`явились, були належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи.

Неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи (частина 12 статті 270 Господарського процесуального кодексу України).

30.08.2022 через систему "Електронний суд" представником апелянта - Коваленко Т.П., адвокатом Розумовським О.С., подано клопотання про відкладення розгляду справи (вх. № 4720) призначеної на 30.08.2022, яке обґрунтоване обставинами введення на території України воєнного стану з 24 лютого 2022 року, із продовженням строку його дії до 21.11.2022 року. Представник скаржника посилався на відсутність можливості особисто бути присутній в судовому засіданні. Зазначивши, що з початком війни Коваленко Т.П. виїхала за межі України.

Прокурор в судовому засіданні щодо поданого клопотання заперечувала, зазначивши про його необґрунтованість, посилаючись на встановлені ГПК України строки розгляду апеляційних скарг. Присутній в судовому засіданні представник 1-го та 2-го відповідача з приводу поданого клопотання покладався на розсуд суду.

30.08.2022 засобами електронного зв`язку до Східного апеляційного господарського суду від представника 1-го та 2-го відповідача надійшли заяви (вх. №4729ел.3063, №4728ел.3062) про зупинення провадження у даній справі до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18.

Вказане клопотання обґрунтовано тим, що Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду ухвалою від 07.07.2021 передав справу №925/1133/18 на розгляд судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, оскільки вважав за необхідне відступити від висновку, викладеного у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.06.2021 у справі №908/1664/19, про те, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача не нівелює його обов`язку дотримання процедури, передбаченої абз. 3, 4 частини 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

В судовому засіданні представник 1-го та 2-го відповідача підтримав подані заяви та просив зупинити провадження у справі № 922/3396/21 з зазначених вище підстав.

Прокурор в судовому засіданні заперечувала з приводу поданого клопотання про зупинення провадження у справі, посилаючись на те, що предмет спору у даній справі № 922/3396/21 не є тотожним предмету спору у справі № 925/1133/18 переданої на розгляд судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Перевіривши матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про зупинення апеляційного провадження у даній справі, виходячи з наступного.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

За приписами частини 4 статті 53 Господарського процесуального кодексу України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

Статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" встановлено, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом (ч.1).

Частиною 3 зазначеної статті передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци 1 - 3 частини четвертої).

Системне тлумачення статті 53 Господарського процесуального кодексу України й абзацу першого частини третьої статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом, про що зазначено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу.

Тобто, суд самостійно перевіряє, чи справді відсутній орган, що мав би для захисту інтересів держави звернутися до суду з таким позовом як заявив прокурор.

Зі змісту ухвали Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 925/1133/18 вбачається, що прокурор при зверненні з даним позовом зазначив, що є позивачем, оскільки міська рада - один із співвідповідачів, рішення якого оскаржується через його невідповідність нормам чинного законодавства. Цим прокурор обґрунтовував відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати функції захисту її інтересів саме у спірних правовідносинах, тобто навів підставу для представництва інтересів держави. З огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, визначив міську раду одним з співвідповідачів у справі та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, колегія суддів Касаційного господарського суду вважає, що у прокурора відсутній обов`язок дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме щодо необхідності попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта.

Колегія суддів зазначає, що з позовом у даній справі №922/3396/21 до суду першої інстанції звернувся керівник Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області в порядку статті 131-1 Конституції України, статей 4, 53 Господарського процесуального кодексу України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Обґрунтовуючи право на звернення до суду в інтересах держави у даній справі прокурор визначив Харківську міську раду як одного із співвідповідачів, рішення якого оскаржується через його невідповідність нормам чинного законодавства, у зв`язку з чим прокурор самостійно подав цей позов та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, тобто правовідносини у справах №922/3396/21 та №925/1133/18 є подібними та спірним є питання щодо визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача та дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Так, порядок та умови зупинення провадження у справі врегульовано положеннями статей 227, 228 Господарського процесуального кодексу України, в яких наведено вичерпний перелік підстав, за яких суд, відповідно, зобов`язаний або ж має право зупинити провадження у справі.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Пунктом 11 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України визначено, що провадження у справі у випадку, встановленому п.7 ч.1 ст.228 цього Кодексу, зупиняється до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи, що висновки судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі №925/1133/18 стосуватимуться обов`язку прокурора, при самостійному зверненні до суду за захистом порушених прав дотримання процедури, встановленої статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо повідомлення відповідного органу про звернення із позовом у випадку, визначення такого органу одним із співвідповідачів, з метою дотримання єдності судової практики, апеляційний господарський суд, з урахуванням приписів п.7 ч.1 ст. 228 ГПК України, вважає за необхідне зупинити провадження у справі №922/3396/21 до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18.

Керуючись ст.ст. 228, 229, 234, 235, 269, 281 Господарського процесуального кодексу України, Східний апеляційний господарський суд, -

УХВАЛИВ:

Зупинити апеляційне провадження у справі №922/3396/21 за апеляційною скаргою ОСОБА_1 (вх.№4045 Х/2) та апеляційною скаргою Харківської міської ради (вх.№205 Х/2) на рішення Господарського суду Харківської області від 06.12.2021 до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин і права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи №925/1133/18, та оприлюднення в Єдиному державному реєстрі судових рішень повного тексту постанови Верховного Суду у справі №925/1133/18.

Сторонам невідкладно повідомити Східний апеляційний господарський суд про результати розгляду в касаційному порядку справи №925/1133/18.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення. Порядок і строки оскарження передбачені статтями 286-289 ГПК України.

Головуючий суддя В.О. Фоміна

Суддя О.О. Крестьянінов

Суддя О.В. Плахов