ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

"01" вересня 2022 р.м. Одеса Справа № 916/2739/21
Господарський суд Одеської області у складі судді Погребна К.Ф.

при секретарі судового засідання Арзуманян В.А.

розглянувши справу №916/2739/21

за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 )

до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Фонтан-16 (65049, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, буд. 16/8, )

за участю третіх осіб які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 )

про визнання недійсним рішення загальних зборів

Представники сторін:

від позивача - ОСОБА_1 особисто;

від відповідача: ОСОБА_4 за ордером

від відповідача 1: не з`явився;

від відповідача 2: Тимощук І.О. особисто;

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Одеської області з позовом до відповідача Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Фонтан-16 про визнання недійсним рішення загальних зборів ОСББ Фонтан 16, яке оформлене протоколом №6 від 26.06.2018р. в частині затвердження розмірі внеску на утримання охорони, а також в частині виборів членів правління і в частині виборів членів ревізійної комісії .

Ухвалою від 13.09.2021р. судом, у порядку ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, позовну заяву ОСОБА_1 було залишено без руху.

20.09.2021р. до господарського суду надійшла заява (вх. №24867/21) від ОСОБА_1 про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 18.10.2021р. провадження по справі №916/2739/21 було відкрито. Розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження.

25.10.2021р. за вх. №28241/21 до суду від ОСОБА_2 надійшло клопотання про залучення його до участі у справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

05.11.2021р. за вх. №29541/21 до суду від ОСОБА_3 надійшло клопотання про залучення його до участі у справі в якості третьої особи яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Крім того, 30.11.2021р. за вх. №32258/21 до суду від позивача надійшло клопотання про залучення ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до участі у справі в якості третіх осіб які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача.

Ухвалою суду від 01.12.2021р. клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача від 25.10.2021р. за вх. №28241/21, 05.11.2021р. за вх. №29541/21, від 30.11.2021р. за вх. №32258/21 були задоволені. До участі у справі, в якості третіх осіб які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача було залучено ОСОБА_5 та ОСОБА_3 . Крім того відповідною ухвалою суду строк підготовчого провадження був продовжений на тридцять днів в порядку ст. 177 ГПК України.

13.12.2021р. за вх. ГСОО №33652/21 до господарського суду від ОСОБА_1 надійшла заява про допит ОСОБА_3 в якості свідка, яким було повідомлено про готовність з`явитись до суду для його допиту.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 22.12.2021р. підготовче засідання було закрито, розгляд справи призначено по суті в судовому засіданні.

Ухвалою суду від 19.07.2022р. клопотання ОСОБА_1 від 13.12.2021р. за вх. ГСОО №33652/21 про допит свідка було задоволено, викликано ОСОБА_3 для допиту як свідка в судове засідання для розгляду справи по суті та попереджено ОСОБА_3 про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиві показання свідка, передбачену ст. 384 Кримінального кодексу України.

08.11.2021р. за вх. №29839/22 до суду від відповідача надійшов відзив на позов, згідно якого останній позовні вимоги не визнає вважає їх необґрунтованими, безпідставними в зв`язку з чим в задоволені позову просить суд відмовити повністю.

При цьому обґрунтовуючи свої заперечення відповідач вказує, що ОСББ «Фонтан-16» направило ОСОБА_1 письмове повідомлення про проведення зборів об`єднання та іншим співвласникам багатоквартирного будинку шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом), підтвердженням вказаного факту є безпосередня участь співвласників багатоквартирного будинку у загальних зборах які відбулись 26 червня 2018 року де співвласники особисто голосували по зазначених питаннях порядку денного з проставленням особистого підпису у протоколі № 6 від 26 червня 2018 року. Проте оскільки після проведення 26 червня 2018 року загальних зборів співвласників ОСББ Фонтан-16 пройшло більше 3 років реєстри рекомендованих поштових відправлень , які складалися при відправлені власникам квартир повідомлень про проведення загальних зборів 26 червня 2018 року шляхом поштового відправлення рекомендованим листом, не збереглися, більш того, відповідно до Переліку типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2012р. № 578/5, термін зберігання реєстрів на відправлену кореспонденцію - 1 рік, тобто термін зберігання таких документів закінчився.

Відповідач зазначає, що зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 не оскаржується рішення у цілому, а лише у певній частині, при цьому позивачем окрім визначення процедурних порушень вимог чинного законодавства при проведенні загальних зборів, у заяві не наведено обґрунтувань наявності його порушених прав та охоронюваних законом інтересів прийняттям рішень загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку. Безпосередньо позивач не зазначив жодного втручання в свої права, внаслідок прийняття спірного рішення, оскільки воно не спричинило суттєвого негативного впливу на його конкретні реальні індивідуально виражені права, свободи чи інтереси і він не зазнав жодної реальної шкоди а доводи позивача свідчать про незгоду з указаним рішенням, що не є тотожним порушенню права, свободи чи інтересу.

Крім того відповідач наголошує, що збори ОСББ «Фонтан-16» від 26.06.2018 р. були проведені у повній відповідності до вимог законодавства та Статуту об`єднання. Відповдіні збори були загальними, ані установчими та скликані були Правлінням ОСББ. Усі співвласники, відомості щодо яких вказані у протоколі від № 6, були присутні на зазначених зборах та відповідно проголосували. Вказане також підтверджується безпосередньо самим протоколом № 6 від 26 червня 2018 року з якого вбачається, що рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку по зазначених у ньому питаннях порядку денного прийняті шляхом поіменного голосування та оформлені особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти") відповідно до вимог Статуту та норм діючого законодавства та за наявності необхідної кількості голосів.

Також відповідач зауважує, що скасування спірного рішення, ухваленого за рахунок необхідної кількості голосів інших членів ОСББ порушить їх права як осіб, що приймали участь у діяльності ОСББ.

Крім того, у відзиві на позову заяву відповідачем зроблено заяву про застосування наслідків спливу строку позовної давності.

19.11.2021р. за вх. №31194/21 до суду від відповідача надійшла відповідь на відзив, згідно якого позивач вважає що заперечення відповідача є безпідставними, не підтверджені належним та допустимим доказами, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

09.12.2021р. за вх. №3331/21 до суду від третьої особи ОСОБА_5 надійшли письмові пояснення, згідно яких останній позові вимоги ОСОБА_1 підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

13.12.2021р. за вх. №33565/21 до суду від третьої особи ОСОБА_3 надійшли письмові пояснення, згідно яких останній позові вимоги ОСОБА_1 підтримує в повному обсязі та просить суд їх задовольнити.

Судом після повернення з нарадчої кімнати, в порядку ст. 240 ГПК України, було проголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Розглянувши матеріали справи та заслухавши пояснення представників сторін, суд встановив наступне.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_4 , що підтверджується свідоцтвом про право власності НОМЕР_2 та витягом з реєстру речових прав на нерухоме майно №23385648 від 23.07.2009 року.

Як зазначає позивач, 26 червня 2018 року у дворі будинку АДРЕСА_5 було проведено загальні збори об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фонтан-16» (далі - ОСББ «Фонтан-16»).

Порядок денний вказаних зборів згідно протоколу №6 від 26.06.2016 був наступний: 1) Вибори голови і секретаря зборів. 2) Звіт правління про виконану роботу за 2018 рік. 3) Затвердження розміру внеску на утримання охорони. 4) Вибори членів правління. 5) Вибори членів ревізійної комісії. 6) Інші питання.

У відповідності до протоколу №6 від 26.06.2016 за результатами голосування на вказаних зборах співвласників будинку були прийняті рішення з першого, другого, третього, четвертого та п`ятого питань порядку денного.

Проте, як вказує позивач рішення зазначених загальних зборів ОСББ «Фонтан-16», оформлене протоколом №6 від 26.06.2018 є сфальшованим, незаконним та підлягає скасуванню у зв`язку з допущеними суттєвими порушеннями вимог законодавства України в ході скликання, проведення, підрахунку голосів та його оформлення.

Так позивач вказує, що в порушення вимог ст. 6, 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» не було забезпечено належного сповіщення усіх співвласників будинку про проведення загальних зборів ОСББ «Фонтан-16» призначених на 26.06.2018, оскільки про дату, час та місце проведення цих зборів не було повідомлено власників житлових та нежитлових приміщень житлового будинку АДРЕСА_5 під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом) за 14 днів до дати проведення цих зборів, тобто було порушено порядок при їх скликанні, встановлений вимогами ст.6, ст.10 ЗУ Про ОСББ та розділу 3 Статуту ОСББ «Фонтан-16».

Окремо, як зазначає позивач скликання загальних зборів здійснюється ініціативною групою, яка складається не менш як з трьох власників квартир або нежилих приміщень (ст. 10 ЗУ «Про ОСББ»). Проте, в даному випадку, невідомо хто саме входив до складу ініціативної групи по скликанню вказаних зборів та яким чином це було оформлено.

Позивач зазначає, що відповідно до протоколу №6 від 26.06.2018, яким було оформлено прийняті рішення при проведенні загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 93 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 7 772 м2, у письмовому опитуванні взяли участь співвласники, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення будинку в кількості 7 308, 5 м2 вказані відомості не відповідають дійсності, оскільки на загальних зборах, які відбулись 26.06.2018, фактично були присутні не 93 особи, а кілька десятків співвласників.

Відтак за переконанням позивача переважна більшість співвласників, відомості щодо яких вказані у протоколі №6 від 26.06.2018, фактично не приймали участі у зазначених загальних зборах. Тобто їх голоси правління ОСББ «Фонтан-16» збирало не 26.06.2018, а в наступні дні під час поквартирного обходу з занесенням їх відомостей до сфальшованого протоколу №6 від 26.06.2018.

Позивач наголошує, що під час проведення загальних зборів 26.06.2018. правлінням ОСББ «Фонтан-16» протиправно не було надано можливості присутнім співвласникам подати свої голоси щодо питань порядку денного, які мали бути занесені до Протоколу зборів.

За посиланнями позивача правління ОСББ «Фонтан-16» фактично перешкоджало певним співвласникам, зокрема членам ревізійної комісії об`єднання, у реалізації їх права на волевиявлення при прийнятті рішень пов`язаних з обранням правління ОСББ та нової ревізійної комісії, а також питань пов`язаних з управлінням їх будинком, не надавши їм ані Протокол зборів, ані не надавши їм можливості прийняти участь у письмовому опитуванні.

Позивач вказує, що ч.8 ст.10 ЗУ «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням. За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування. Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів. Згідно п.3.16 Статуту ОСББ "Фонтан-16" рішення правління викладаються у протоколі засідання правління із зазначенням кожним з членів правління результату свого голосування ("за" або "проти"), засвідченого власноручним підписом. Пунктом 3.15.7 Статуту ОСББ "Фонтан-16" визначено, що до компетенції правління належить призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії.

З урахуванням відсутності кворуму на зборах, що відбулись 26.06.2018 на переконання позивача правління ОСББ «Фонтан-16» мало утворити відповідну комісію для проведення письмового опитування у відповідності до ст.10 ЗУ "Про ОСББ". Проте, в даному випадку, відсутні відомості щодо складу цієї комісії, а також немає інформації щодо оформлення такого рішення протоколом правління.

Позивач наголошує, що рішення на загальних зборах прийняті з порушенням вимог ст.6, ст.10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», а також Статуту ОСББ «Фонтан-16», оскільки не дотримано порядку сповіщення (повідомлення) усіх співвласників про проведення загальних зборів, порядку проведення та оформлення результатів голосування, призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення, порядку підрахунку голосів.

Отже посилаючись на вищенаведені обставини ОСОБА_1 звернувся до господарського суду Одеської області з відповідним позовом за захистом свого порушеного права.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши наявні у справі докази у сукупності та давши їм відповідну правову оцінку, суд дійшов наступних висновків:

Згідно з ч. 2 ст. 4 ГПК України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Варто зауважити, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту суб`єктивного права, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, у зв`язку з чим, суд повинен з`ясувати характер спірних правовідносин сторін (предмет та підстав позову), характер порушеного права позивача та можливість його захисту в обраний ним спосіб.

При цьому, особа, яка звертається до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке її право чи охоронюваний законом інтерес порушено особою, до якої пред`явлено позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права. В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах, і у разі встановлення порушеного права з`ясувати, чи буде воно відновлено у заявлений спосіб.

Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) від 04.11.1950р. передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Положеннями ст. 385 ЦК України передбачено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку від 29.11.2001р. № 2866-III (з наступними змінами та доповненнями; далі Закон України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку).

Відповідно до ст. 1 Закону України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Статтею 1 Закону України „Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку від 14.05.2015р. № 417-VIII (з наступними змінами та доповненнями) передбачено, що багатоквартирний будинок це житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири. У багатоквартирному будинку можуть також бути розташовані нежитлові приміщення, які є самостійними об`єктами нерухомого майна.

Згідно з ч. ч. 1, 2, 6 ст. 4 Закону України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Господарським судом під час вирішення даного спору було встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_4 , що підтверджується свідоцтвом про право власності НОМЕР_2 та витягом з реєстру речових прав на нерухоме майно №23385648 від 23.07.2009 року.

Частиною 4 ст.4 Закону України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку встановлено, що основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Положеннями ч. ч. 1-8 ст. 10 Закону України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку врегульовано, що органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом). Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

Як встановлено судом, 26.06.2018р. були проведені загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фонтан 16», з порядком денним: 1. Вибори голови і секретаря зборів, 2. Звіт правління про виконану роботу за 2018р., 3. Затвердження розміру внеску на утримання охорони, 4. Вибори членів правління, 5. Вибори членів ревізійної комісії, 6. Інші питання, результати яких оформлені протоколом №6 від 26.06.2018р.

Позивач звертаючись з відповідним позов до суду вказує, що відповідачем була порушена процедура повідомлення членів ОСББ про загальні збори відповідно до ст. 6 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та положень п.3.4 Статуту ОСББ.

Так згідно п.3.4 Статут ОСББ Загальні збори скликаються і проводяться правлінням Об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників після узгодження з одним із членів правління Об`єднання. Правління (ініціативна група) не менше ніж за 10 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів, яке також розміщається в місцях загального користування будинку та паркіигу. У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення загальних зборів обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. ст. 6 Закону України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку повідомлення про проведення установчих зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.04.2018р. по справі №904/2796/17 за позовом кооперативу до ОСББ, департаменту надання адміністративних послуг про визнання недійсним рішення установчих зборів та скасування державної реєстрації дійшла висновку, що ч. 4 ст. 6 Закону України „Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку імперативно визначає порядок і спосіб повідомлення власників: форма повідомлення обов`язково письмова; повідомляється кожен власник; таке повідомлення вручається власнику або під розписку, або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом).

Позивач наголошує, що ані йому ані іншим співвласникам повідомлення про скликання загальних зборів рекомендованим листом не направлялись, також відповідні повідомлення не були вручені особисто.

Відповідні посилання позивача також підтверджує свідок ОСОБА_3 в своїй заяві від 01.12.2021р. та особисто в судовому засіданні.

Разом з тим як вказує відповідач у відповідності до вищезазначеної норми Закону ОСББ «Фонтан-16» направило ОСОБА_1 письмове повідомлення про проведення зборів об`єднання та іншим співвласникам багатоквартирного будинку шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом), підтвердженням вказаного факту є безпосередня участь співвласників багатоквартирного будинку у загальних зборах які відбулись 26 червня 2018 року де співвласники особисто голосували по зазначених питаннях порядку денного з проставленням особистого підпису у протоколі № 6 від 26 червня 2018 року, якій додається до вказаного відзиву.

Проте оскільки після проведення 26 червня 2018 року загальних зборів співвласників ОСББ Фонтан-16 пройшло більше 3 років реєстри рекомендованих поштових відправлень , які складалися при відправлені власникам квартир повідомлень про проведення загальних зборів 26 червня 2018 року шляхом поштового відправлення рекомендованим листом, не збереглися, оскільки відповідно до Переліку типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2012р. № 578/5, термін зберігання реєстрів на відправлену кореспонденцію - 1 рік.

Відповідно до ст.79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Так, дійсно відповідно п. 128 Переліку типових документів, що створюються під час діяльності державних органів та органів місцевого самоврядування, інших установ, підприємств та організацій, із зазначенням строків зберігання документів, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 12.04.2012р. № 578/5, термін зберігання реєстрів на відправлену кореспонденцію становить 1 рік.

Вираховуючи що проведення загальних зборів відбулось 26.06.2018р., термін зберігання реєстрів один рік у суду відсутня можливість на час розгляду справи в суді встановити питання чи був позивача належним чином повідомлений про день час провадження загальних зборів.

Разом з тим, з урахуванням положень ст. 79 ГПК України покази свідка ОСОБА_3 є більш вірогідними доказом що підтверджують факт порушення відповідачем порядку повідомлення про проведення зборів.

Верховний Суд у постановах від 21.10.2021р. у справі №910/15071/20, від 06.09.2021 у справі №916/3074/20, від 04.02.2022р. у справі №918/964/20 неодноразово зазначив, що виключно встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів. Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів.

Поряд з цим, у поданій позовній заяві позивач посилається на порушення його прав, яке відбулось внаслідок прийняття оскаржуваного рішення ОСББ. Однак, позивачем не зазначається яким саме чином буде поновлено його права внаслідок задоволення позову, та чи взагалі призведе задоволення позовних вимог по справі до поновлення прав позивача, та яких саме прав та інтересів.

Крім того, діяльність об`єднання співвласників багатоквартирного будинку спрямована на утримання та використання спільного майна співвласників, забезпечення і захисту їх прав та обов`язків. Об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Слід враховувати і те, що спірне рішення ОСББ направлено на реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку.

А тому, важливим є також врахування принципу пропорційності - справедливої рівноваги (балансу) між інтересами співвласників багатоквартирних будинків, які реалізують свої права на участь в управлінні справами об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, інтересам позивача та досягненням основної мети діяльності об`єднання співвласників багатоквартирного будинку які були присутні на загальних зборах 26.06.2018р..

Таким чином, у розумінні закону суб`єктивне право на захист - це юридично закріплена можливість особи використати заходи правоохоронного характеру для поновлення порушеного права і припинення дій, які порушують це право.

Позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Предметом позову є певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, який являє собою одночасно спосіб захисту порушеного права, а підставою позову є факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Позивачем є особа, яка подала позов про захист порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві у чому саме полягає порушення його прав та інтересів, а суд перевіряє ці доводи і в залежності від встановленого вирішує питання про наявність чи відсутність підстав для правового захисту. Тобто вирішуючи спір, суд надає об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначає, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Лише у разі встановлення наявності порушеного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу позивача та відповідності обраного останнім способу захисту такому порушенню або оспорюванню суд може прийняти рішення про задоволення позову.

Наведена позиція ґрунтується на тому, що під захистом права розуміється державно-примусова діяльність, спрямована на відновлення порушеного права суб`єкта правовідносин та забезпечення виконання юридичного обов`язку зобов`язаною стороною, внаслідок чого реально відбудеться припинення порушення (чи оспорювання) прав цього суб`єкта, або компенсація витрати, що виникли у зв`язку з порушенням прав, чи в інший спосіб нівелює негативні наслідки такого порушення.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право особи на доступ до правосуддя, а статтею 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення. Пряма чи опосередкована заборона законом на захист певного цивільного права чи інтересу не може бути виправданою.

При цьому, під ефективним засобом (способом) необхідно розуміти такий, що спричиняє потрібні результати, наслідки, тобто матиме найбільший ефект по відновленню відповідних прав, свобод та інтересів на стільки, на скільки це можливо.

Підсумовуючи викладене, враховуючи встановлені судом обставини, суд вказує, що позивачем при зверненні до суду з даним позовом не доведено з посиланням на вірогідні засоби доказування підстав в чому ж саме полягає порушення його прав, а також яким чином будуть відновлені його права при визнані недійсним рішення загальних зборів ОСББ «Фонтан-16» , оформлених протоколом №6 від 26.06.2018р. в частині пунктів 3 та 4.

З урахуванням викладеного, враховуючи не доведення позивачем підстав в чому ж саме полягає порушення його прав, яким чином будуть поновлені його права внаслідок визнання недійсними оскаржуваного рішень загальних зборів, прийнятого в 2018 році а також відсутності встановлених судом обставин, які є безумовною підставою для визнання недійсними рішення оформленого протоколом загальних зборів ОСББ Фонтан-16 від 26.06.2018р. частині пункту 3 та 4 суд доходить висновку про відсутність достатніх та обґрунтованих підстав для задоволення позовних вимог цій частині.

Разом з тим як вбачається протоколу №6 від 26.06.2018р. загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фонтан 16», пунктом 5 порядку денного зборів було визначено - Вибори членів ревізійної комісії.

В той же час, як вбачається з матеріалів справи на відповідних зборах при розгляду пункту 5 порядку денного окрім питання щодо обрання членів ревізійної комісії, також було вирішено питання щодо виключення ОСОБА_1 з членів ревізійної комісії з 01.07.2018р.

Враховуючи що відповідне питання безпосередньо стосується позивача не було включено до порядку денного, що є безумовною підставою для його скасування, суд доходить висновку про наявність підстав для визнання недійсним рішення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Фонтан-16, яке оформлене протоколом №6 від 26.06.2018, в частині п.5 порядку денного зборів - виборів членів ревізійної комісії.

Щодо заяви відповідача викладеної у відзиві на позов щодо застосування наслідків спливу строку позовної даності, суд зазначає наступне.

Відповідно до ст. 256 Цивільного кодексу України позовна давність - це строк у межах якого особа може звернутись до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Позовна давність є строком пред`явлення позову як безпосередньо особою, право якої порушено, так і тими суб`єктами, які уповноважені законом звертатися до суду з позовом в інтересах іншої особи - носія порушеного права.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст. 257 Цивільного кодексу України).

Згідно з ч. 1 ст. 260 Цивільного кодексу України позовна давність обчислюється за загальними правилами визначення строків, встановленими статтями 253 - 255 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 261 Цивільного кодексу України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до положень ст. 253 Цивільного кодексу України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.

Згідно ч. 3 ст. 267 Цивільного кодексу України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення.

Як встановлено судом, позивач оскаржує рішення загальних зборів ОСББ «Фонтан-16», яке оформлено протоколом №6 від 26.06.2018р. трирічний строк закінчується 26.06.2021р. з відповідними позовом звернувся до суду в серпні 2021р.

Разом з тим суд зазначає, що згідно з п.12 Прикінцевих та перехідних положень ЦКУ, яким було доповнено Цивільний кодекс України відповідно до Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19) від 30.03.2020 № 540-ІХ, під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені у тому числі статтями 257 та 258 ЦКУ, продовжуються на строк дії такого карантину.

Постановою КМУ Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 від 11.03.2020 № 211 карантин було встановлено з 12 березня 2020 р. до 22 травня 2020 р. на всій території України, відповідний строк дії карантину постановами КМУ неодноразово був продовжений та наданий час постановою КМУ №630 від 28.05.2022р. строк її дії продовжений до 31.08.2022р.

З урахуванням наведеного враховуючи що строк позовної давності передбачений ст.ст. 257 та 258 ЦКУ, продовжуються на строк дії такого карантину який ще діє, суд зазначає що на момент звернення позивача з відповідним позов до суду відповідний строк не є пропущеним.

Відповідно до вимог частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно із частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Посилання позивача відносно того, що у зборах взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 93 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення багатоквартирного будинку загальною площею 7772кв.м. не відповідають дійсності, оскільки на загальних зборах, які відбулись 26.06.2018р.. фактично були присутні не 93 особи, а кілька десятків співвласників, суд оцінює критично оскільки як вбачається з протоколу загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Фонтан-16» №6 від 26.06.2018р. на загальних зборах були присутні 175 співвласників загальна площа квартир та нежитлових приміщень складає 15080.6кв.м.. загальна кількість співвласників будинку налічує більше 307 осіб загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень будинку становить 26575кв.м.. тобто на загальних зборах 26.06.2018р. всі рішення були прийняті абсолютною більшістю голосів членів ОСКБ та один голос позивача не зміг би вплинути на прийняті більшістю членів рішення.

Посилання позивача на те переважна більшість співвласників, відомості щодо яких вказані у протоколі №6 від 26.06.2018р., фактично не приймали участі у зазначених загальних зборах, судом до уваги не приймається оскільки не підтверджені належними доказами.

Зі змісту ст.77 ГПК України вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Інші посилання позивача не спростовують висновків, до яких дійшов суд.

При цьому, суд звертає увагу сторін на те, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЧ), яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів… мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. І хоча п.1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суду обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення. Саме такі висновки викладені у рішенні ЕСПЧ від 10.02.2010р.у справі "Серявін та інші проти України"

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами ч.ч.1, 2, 3 ст.13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Підсумовуючи вищезазначене, господарський суд доходить висновку щодо часткового задоволення позовних віимог ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення загальних зборів співвласників багатоквартирного будинку, а саме в частині пункту 5 порядку денного зборів - "Виборів членів ревізійної комісії".

Судові витрати по сплаті судового збору покласти на відповідача згідно ст. ст. 123, 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 129, 232, 233, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

1. Позов ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Фонтан-16 (65049, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, буд. 16/8, ) за участю третіх осіб які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 ( АДРЕСА_2 ) та ОСОБА_3 ( АДРЕСА_3 ) задовольнити частково.

2. Визнати недійсними рішення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку „Фонтан-16 (65049, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, буд. 16/8, ), яке оформлене протоколом №6 від 26.06.2018, в частині п.5 порядку денного зборів - "Вибори членів ревізійної комісії".

3. Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Фонтан-16 (65049, м. Одеса, вул. Фонтанська дорога, буд. 16/8, ) на корить ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , код НОМЕР_1 ) судовий збір в сумі 756 (сімсот п`ятдесят шість)грн. 67коп.

4. В решті позовних вимог відмовити.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

Відповідно до ст. ст. 254, 256 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 12 вересня 2022 р.

Суддя К.Ф. Погребна