РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

26.08.2022Справа № 910/3163/22

За позовом Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сефторг"

про стягнення 117.432,00 грн,

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники сторін: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Військова частина НОМЕР_1 Національної гвардії України звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сефторг" про стягнення 117.432,00 грн штрафу за поставку товару неналежної якості за Договором № 63/ВЗЗ-2021 від 03.08.21.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 22.04.22. відкрито провадження у справі №910/3163/22, постановлено її розгляд здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (без проведення судового засідання).

Копія ухвали про відкриття провадження у справі відповідачем отримана 02.06.22., що підтверджується наявним у матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

22.06.22. до суду надійшов відзив відповідача на позовну заяву, в якому він заперечує проти позову з підстав його необґрунтованості.

29.06.22. від позивача надійшла відповідь на відзив.

15.07.22. від відповідача надійшли заперечення на відповідь на відзив.

22.07.22. від позивача надійшли письмові пояснення на заперечення відповідача.

Суд встановив, що сторонам було надано достатньо часу для подання своїх доводів, заперечень та пояснень, враховуючи обставини щодо введення воєнного стану в Україні та ускладнення із обігом поштової кореспонденції, а зібрані в матеріалах справи докази достатні для прийняття повного та обґрунтованого судового рішення.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення (ч. 5 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України).

Розглянувши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення відповідача, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

03.08.21. між Військовою частиною НОМЕР_1 Національної гвардії України та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сефторг" було укладено договір № 63/ВЗЗ-2021 (далі - Договір), відповідно до пункту 1.1. якого відповідач зобов`язався у визначені Договором строки поставити позивачу якісні товари, зазначені у специфікації, яка є невід`ємною частиною цього Договору (Додаток № 1), а Замовник - прийняти і оплатити такі товари.

Згідно з п. 1.2. Договору найменування (номенклатура, асортимент) товару за вказаним Договором лот 1 - Сало-шпик (ДК 021:2015 - 15410000-5 - Сирі олії та тваринні і рослинні жири). Кількість товару за Договором - 40 000,00 кг

Пунктом 2.1. Договору визначено, що якість товару, що поставляється учасником повинна відповідати вимогам чинних нормативно-правових актів, ДСТУ або ТУ у підприємства виробника та технічному опису (додаток 2 до договору). Товар за показниками безпечності, та окремих показників якості повинен відповідати документам, в тому числі щодо виробника, які були надані замовнику під час проведення процедури закупівлі. Товар, який учасник зобов`язується передати замовнику, має відповідати вимогам до його якості на момент його передачі замовнику, а також протягом строку його придатності. Разом з товаром учасник зобов`язується передати замовнику документи, що підтверджують безпечність та якість харчових продуктів, у тому числі забезпечують їх простежуваність, відповідно до Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" від 23.12.1997 №771/97-ВР. Пакування товару, повинне відповідати діючим стандартам, технічним умовам та забезпечувати зберігання споживацьких властивостей товару під час його транспортування та зберігання. Маркування товару повинно відповідати вимогам Закону України "Про інформацію для споживачів щодо харчових продуктів" від 06.12.2018 №2639-VIII та Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" від 23.12.1997 №771/97-ВР.

Строк (термін) придатності товару повинен відповідати строку (терміну) визначеному у ДСТУ або ТУ У підприємства виробника та технічному опису (додаток 2 до договору) на цей вид товару і повинен становити не менше 85% від терміну зберігання даного харчового продукту з дня поставки його на склад замовника (п. 2.2. Договору).

Відповідно до п. 2.3. Договору особи, які беруть участь у обігу товару та транспорті засоби, на яких здійснюється його перевезення, повинні мати необхідні документи відповідно до вимог встановлених законодавством.

Згідно з п. 3.1. Договору контроль за станом виконання договірних зобов`язань учасником здійснюють замовник, представники замовника (відповідні посадові особи військової частини, які уповноважені на вчинення дій визначених цим Договором).

Пунктом 3.2. Договору передбачено, що під час поставки кожної партії товару, замовник протягом 2 (двох) робочих днів, проводить обов`язкову перевірку окремих показників якості та безпечності товару, що постачається учасником (контрольні заходи).

Контрольні заходи, включають в себе перевірку безпечності та окремих показників якості - за зовнішнім виглядом, органолептичними показниками, відповідність маркування (етикетування, пакування, тощо) товару, що постачається відповідно до умов цього договору, відповідність транспортних засобів, що використовуються відповідно до умов цього договору, відповідність транспортних засобів, що використовуються для транспортування товару за цим договором, вимогам ст. 44 Закону України "Про основні принципи та вимоги до безпечності та якості харчових продуктів" від 23.12.1997 №771/97-ВР (п. 3.3. Договору).

Відповідно до п. 3.3.1. Договору контрольні заходи здійснюються в обов`язковій присутності представника учасника (який діє на підставі довіреності чи іншого належного документа, що посвідчує повноваження цієї особи, у тому числі на право участі у відборі зразків (проб) щодо відповідної партії товару), а у разі його відсутності - не розпочинається. Відсутність в представника учасника документів, які підтверджують його повноваження на складання документів від імені учасника, має наслідки неявки представника учасника. Результат проведення контрольних заходів оформляються актом приймального контролю, який підписується представниками замовника, що здійснювали перевірку та представником учасника, а у разі відмови від підписання акту приймального контролю або відсутності представника учасника на території військової частини на момент складання вищезазначеного акту - комісійно (у складі не менше трьох осіб представника замовника), що засвідчується підписами представників замовника та в подальшому акт приймального контролю протягом 3 (трьох) календарних днів, надсилається учаснику рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного, що вважається належним доказом ознайомлення учасника з вищезазначеним актом. Під час проведення контрольних заходів, учасник на вимогу представників замовника зобов`язаний протягом 24 годин надати в паперовому вигляді оригінали або належним чином засвідчені копії документів про відповідність - декларація (в тому числі декларація про відповідність), або висновок, або свідоцтво, або сертифікат (у тому числі сертифікат відповідності) або будь який інший документ, що підтверджує виконання визначених законодавством вимог, які стосуються об`єкта оцінки відповідності.

Згідно з п. 3.3.2. Договору якщо під час проведення контрольних заходів за оцінкою замовника існує обґрунтована підозра (тобто існують факти або інформація, які можуть переконати замовника, що товар може не відповідати вимогам якості та безпечності за зовнішнім виглядом, іншими органолептичними показниками, невідповідністю маркування) або встановлено факт, що товар є небезпечним чи непридатним до споживання, зразок такого товару шляхом комісійного відбору зразків (проб), відбирається у відповідності до умов цього договору (п. 3.9 - п. 3.14), та направляється до уповноваженої лабораторії, яка може проводити лабораторні дослідження (випробування) для цілей державного контролю (уповноважена лабораторія), яку визначає замовник, для проведення лабораторних досліджень. При невідповідності результатів дослідження, навіть за одним показником, учасник протягом 10 (десяти) календарних днів з моменту отримання результатів досліджень учасником, має право звернутись до замовника щодо проведення повторного відбору зразків (проб) з тієї самої партії у подвійній кількості та направлення до уповноваженої лабораторії, яку визначає замовник. Результат повторних досліджень є остаточними, але виключно якщо вони проводились за зверненням учасника. У разі відсутності у визначений термін звернення учасника про проведення повторного відбору зразків (проб) остаточними є результати первинних досліджень. Послуги уповноваженої лабораторії щодо проведення лабораторних досліджень оплачуються учасником. Відмова учасника від підписання договору про проведення випробувань або оплатити послуги з перевірки якості вважатиметься згодою учасника з тим, що поставлена ним партія товару, з якої відібрані зразки (проби) є неналежної якості.

Пунктом 3.4. Договору визначено, що замовник, у разі наявності обґрунтованої підозри або встановлення факту, що товар є небезпечним чи непридатним, протягом усього строку (терміну) зберігання товару, за умови дотримання порядку його зберігання (порядок та умови зберігання товару визначаються наказом МВС від 14.09.2015 №1118 та ДСТУ, яке регулює порядок зберігання конкретного предмета закупівлі, як на складі замовника так і на складі будь-якого підрозділу Національної гвардії України, має право проводити періодичні (додаткові) випробування товару та здійснити вибіркову перевірку за якістю і комплектністю, шляхом комісійного відбору зразків (проб) та направлення їх до уповноваженої лабораторії, яку визначає замовник з урахуваннями пропозицій учасника щодо визначення уповноваженої лабораторії, для проведення лабораторних досліджень. Результати лабораторних досліджень поширюються на всю партію товару. При невідповідності результатах дослідження, навіть за одним показником, учасник протягом 10 (десяти) календарних днів з моменту отримання результатів досліджень, має право звернутись до замовника щодо проведення повторного відбору зразків (проб) з тієї самої партії у подвійній кількості у державній уповноваженій лабораторії, яку визначає замовник. Результат повторних досліджень є остаточними, але виключно якщо вони проводились за зверненням учасника. У разі відсутності у визначений термін звернення учасника про проведення повторного відбору зразків (проб), остаточними є результати первинних досліджень. Послуги уповноваженої лабораторії щодо проведення лабораторних досліджень оплачуються учасником. Відмова учасника від підписання договору про проведення випробувань або оплатити послуги з перевірки якості, вважається згодою учасника з тим, що поставлена ним партія товару, з якої відібрані зразки (проби) є неналежної якості.

Замовник в термін не пізніше 2 (двох) робочих днів, до дати проведення відбору зразків (проб), повинен повідомити учасника листом, телеграмою (факсимільним зав`язком) про необхідність прибуття представника учасника до місця зберігання товару, у вказаний в повідомленні термін. У повідомленні вказується найменування продукції, дата і номер рахунка - фактури і накладної або номер транспортного документа, час на який призначено відбір зразків (проб) адреса зберігання товару (п. 3.5. Договору).

Відповідно до п. 3.6. Договору учасник зобов`язаний протягом 24 годин після отримання повідомлення про відбір зразків (проб), сповістити замовника листом (факсимільним зв`язком) про прибуття представника учасника для участі у відборі зразків (проб).

Згідно із п. 3.7 Договору представник учасника, повинен прибути завчасно до місяця зберігання партії товару, мати при собі посвідчення (доручення) чи інший належний документ, що посвідчує повноваження цієї особи на право участі у відборі зразків (проб) щодо відповідної партії товару.

Пунктом 3.8 Договору передбачено, що у випадку неприбуття представника учасника у вказаний в повідомленні строк, замовник самостійно проводить відбір зразків (проб), що не бути вважатись доказом незалежного проведення відбору зразків (проб) товару у відповідності до цього договору. Замовник має право запросити для здійснення відбору зразків (проб) компетентних осіб (за родом роботи, за освітою, з досвіду трудової діяльності) у питаннях визначення якості і комплектності продукції, відбору зразків (проб) продукції або інших незацікавлених осіб.

Про відбір зразків (проб) складається акт, який підписується представниками замовника, учасником або представником учасника та іншими незацікавленими або компетентними особами (у разі їхнього залучення), які приймають участь у відборі. В акті повинно бути зазначено:

1) час і місце складання акта, найменування товароодержувача продукції, прізвища та посади осіб, які брали участь у відборі зразків (проб);

2) найменування виробника та учасника, від якого надійшла продукція;

3) номер і дата рахунка - фактури і накладної, за якими надійшла продукція, і дата надходження її на склад одержувача;

4) дата виробництва товару, номер партії та вага, з якої відбиралися зразки (проби) продукції;

5) опечатані або опломбовані зразки (проби), чиєю печаткою або пломбою (відтиски на пломбах), їхні номера;

6) чи забезпечені відібрані зразки (проби) етикетками, що містять дані, передбачені стандартами або технічними умовами;

7) до якої уповноваженої лабораторії направлені відібрані зразки (проби);

8) інші дані, у тому числі заперечення (застереження), які представники замовника, учасник або представник учасника та інші незацікавлені або компетентні особи (у разі їхнього залучення) вважать необхідним включити в акт для більш докладної характеристика зразків (проб) (п. 3.9. Договору).

Пунктом 3.10. Договору передбачено, що відібрані зразки (проби) упаковуються і опечатуються (опломбовуються) представниками замовника, учасником або представником учасника та іншими незацікавленими або компетентними представниками особи (у разі їхнього залучення).

Відповідно до п. 6.1. Договору дата та місце поставки товару зазначається у письмовій заявці. Строк поставки товару за цим договором складає не менше 14 (чотирнадцять) календарних днів з моменту отримання товару учасником письмової заявки замовника, але не пізніше дати вказаної в ній. Не пізніше 7 (сьомого) числа кожного місяця учасник (представник учасника) прибуває до замовника для отримання письмової заявки. Заявка вручається під особистий підпис учаснику (представнику учасника) або в разі не прибуття вищезазначених осіб, надсилається учаснику рекомендованим листом із повідомленням про вручення чи цінним листом з описом вкладеного, направленим на адресу учасника, зазначену в розділі 14 договору. У заявці зазначається найменування товару, місце поставки товару, кількість товару та інша необхідна інформація для поставки товару. У випадку коригування інформації яка зазначена у заявці, замовник має право здійснити таке корегування засобами зв`язку, з обов`язковим письмовим підтвердженням в подальшому. В разі відсутності письмового підтвердження таке корегування вважається не дійсним.

Згідно з п. 6.3. Договору при передачі товару учасник повинен направити уповноваженого представника (який діє на підставі довіреності чи іншого належного документа, що посвідчує повноваження цієї особи), котрий має право підпису на необхідних документах, в тому числі на право участі у відборі зразків (проб), підписання відповідних актів та який зобов`язаний передати усю необхідну документацію на товар, а замовник прийняти товар і підписати всі необхідні документи, що підтверджують передачу або відмову в прийняті товару, які вказані в цьому договорі.

Частинами 1 та 2 ст. 509 ЦК України встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. ст. 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).

Статтею 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 712 ЦК України визначено, що за договором поставки продавець (постачальник), який здійснює підприємницьку діяльність, зобов`язується передати у встановлений строк (строки) товар у власність покупця для використання його у підприємницькій діяльності або в інших цілях, не пов`язаних з особистим, сімейним, домашнім або іншим подібним використанням, а покупець зобов`язується прийняти товар і сплатити за нього певну грошову суму.

У ч. 2 ст. 712 ЦК України зазначено, що до договору поставки застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

За ст. 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

Статтею 663 ЦК України унормовано, що продавець зобов`язаний передати товар покупцеві у строк, встановлений договором купівлі-продажу, а якщо зміст договору не дає змоги визначити цей строк, - відповідно до положень статті 530 цього Кодексу.

Обов`язок продавця передати товар покупцеві вважається виконаним у момент: вручення товару покупцеві, якщо договором встановлений обов`язок продавця доставити товар; надання товару в розпорядження покупця, якщо товар має бути переданий покупцеві за місцезнаходженням товару (ч. 1 ст. 664 ЦК України).

Згідно з ч. ч. 1, 2, 4 ст. 673 ЦК України продавець повинен передати покупцеві товар, якість якого відповідає умовам договору купівлі-продажу. Якщо продавець при укладенні договору купівлі-продажу був повідомлений покупцем про конкретну мету придбання товару, продавець повинен передати покупцеві товар, придатний для використання відповідно до цієї мети. Якщо законом встановлено вимоги щодо якості товару, продавець зобов`язаний передати покупцеві товар, який відповідає цим вимогам. Продавець і покупець можуть домовитися про передання товару підвищеної якості порівняно з вимогами, встановленими законом.

Відповідність товару вимогам законодавства підтверджується способом та в порядку, встановленими законом та іншими нормативно-правовими актами (ст. 674 ЦК України).

На підставі заявки позивача від 28.09.21. № 78/8/2-1810 на поставку товару відповідачем на адресу Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України було здійснено поставку товару в кількості 7.000,00 кг на суму 587.160,00 грн за видатковою накладною № СФ-0039800 від 17.11.21. (товарно-транспортна накладна № СФ-0036478 від 17.11.21.).

Під час вищевказаної поставки відповідачем було надано товаросупровідні документи згідно з умовами п. 6.4. Договору, зокрема й посвідчення про якість №310 ФОП Сергієнко В.І. від 10.08.21. та експертний висновок Головного управління Державної служби України з питань безпечності та якості харчових продуктів та захисту споживачів в Полтавській області № 004463 п/21 від 16.1121.

Під час здійснення цієї поставки Позивачем було проведено відбір зразків, про що складено Акт відбору зразків (проб) для проведення дослідження № 102 від 17.11.21. та встановлено факт невідповідності поставленого Товару вимогам ТУ У 46.38.029-95 і прийнято рішення про направлення відбору проб до уповноваженої лабораторії, яка може проводити лабораторні дослідження для цілей державного контролю, яку визначає позивач (Замовник). Поставлений відповідачем товар на момент проведення досліджень позивач прийняв на відповідальне зберігання на продовольчий склад відділення зберігання матеріально-технічних засобів відділу закупівлі та зберігання матеріально-технічних засобів Національної гвардії, про що складено акт відповідального зберігання № 117 від 17.11.21.

Відібрані зразки товару були направлені до Державного підприємства "Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів" (ДП "Укрметртестстандарт"). Відповідно до Протоколу випробувань харчової продукції № 8978/21-х від 18.11.21., зразок продукції за органолептичними показниками (формою, консистенцією, смаком та запахом, видом на розрізі) відповідає вимогам ТУ У 46.38.029-95. За шириною пластин та зовнішнім виглядом не відповідає вимогам ТУ У 46.38.029-95.

Вказані обставини були зафіксовані у відповідному акті про порушення умов договору № 28 від 18.11.21, згідно якого поставлений 17.11.21. товар не був прийнятий позивачем та повернутий відповідачу.

Позивач звернувся до ТОВ "Сефторг" з претензією про сплату штрафу за поставку неякісного товару №78/6-2403 від 06.12.21., в якій просив сплатити штраф за поставку товару, якість якого не відповідає вимогам ТУ У 46.38.029-095 та технічному опису, узгодженому сторонами, у розмірі 117.432,00 грн.

Спір у справі виник у зв`язку із поставкою відповідачем товару неналежної, на думку позивача, якості, у зв`язку з чим позивачем розраховано та пред`явлено до стягнення з відповідача штраф у розмірі 117.432,00 грн.

Матеріалами справи підтверджується поставка відповідачем позивачу товару, якість якого не відповідає умовам Договору. Відповідачем факту поставки товару не належної якості не спростовано.

Твердження відповідача, викладені у відзиві на позов, щодо порушення процедури прийому товару, відбору зразків неналежними суб`єктами, спростовуються тим, що сторони пунктами 3.9 та 3.10 Договору погодили і встановили порядок відбору зразків, зокрема суб`єктів такої процедури. За взаємною згодою сторін у Договорі погоджено відбір зразків представниками сторін Договору.

При цьому, станом на дату укладення такого Договору у відповідача не виникало жодних заперечень з приводу такої умови, а також відсутності в Договорі інших умов, які б врегульовували взаємовідносини в цій частині (відбір зразків).

Більш того, в акті відбору зразків (проб) для проведення досліджень №102 від 17.11.21. міститься підпис присутнього представника ТОВ "Сефторг", який своїм підписом засвідчив відсутність претензій до відбору зразків та обраної комісією лабораторії.

Відповідно до статті 193 Господарського кодексу України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Згідно із статтями 525, 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватись належним чином, відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту та інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від виконання зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Судом встановлено, що відповідач свого обов`язку з поставки товару належної якості не виконав, чим порушив прийняті на себе зобов`язання за Договором.

Стаття 611 Цивільного кодексу України передбачає, що у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, якими зокрема є сплата неустойки.

У відповідності до ч. 1 ст. 548 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом.

За змістом ст. 546, 549 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися неустойкою, різновидом якої є штраф та пеня.

Частиною 2 ст. 549 Цивільного кодексу України встановлено, що штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання.

Пунктом 8.4 Договору передбачено, що у разі поставки неякісного (некомплектного товару або поставки товару з порушенням вимог безпечності або придатності або порушення розділу 2 цього договору) учасник зобов`язаний сплатити замовнику штраф у розмірі 20% вартості цього товару. Факт поставки недоброякісного товару підтверджується актом про порушення умов договору та протоколами випробувань (експертними висновками) наданими уповноваженою лабораторією. У випаду відмови від підпису вищезазначеного акту однією із сторін цього договору або не прибуття сторони на підписання, запис про таку відмову чи не прибуття сторони для підписання зазначається в акті і підписується відповідно другою стороною цього договору. Зазначений товар не зараховується учаснику у виконання поставки і підлягає заміні в строк 5 (п`яти) робочих днів з дня направлення документа щодо невідповідної якості товару. Сплата штрафу не звільняє винну сторону від виконання зобов`язань за цим договором.

Перевіривши наданий позивачем розрахунок суми штрафу, суд встановив його правильність, арифметичну вірність та відповідність умовам Договору і положенням чинного законодавства України, у зв`язку з чим позові вимоги про стягнення з відповідача 117.432,00 грн штрафу є обґрунтованими та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Частиною 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Згідно з частиною 2 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Вказані положення означають, що закон встановлює рівні можливості сторін і гарантує їм право на захист своїх інтересів. Принцип рівності учасників судового процесу перед законом і судом є важливим засобом захисту їх прав і законних інтересів, що унеможливлює будь-який тиск однієї сторони на іншу, ущемлення будь-чиїх процесуальних прав. Це дає змогу сторонам вчиняти передбачені законодавством процесуальні дії, реалізовувати надані їм законом права і виконувати покладені на них обов`язки.

У відповідності до частини 1 статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Відповідач у запереченнях на відповідь на відзив також просить суд зменшити суму нарахованого позивачем штрафу.

Статтею 233 ГК України встановлено, що у разі якщо належні до сплати штрафні санкції надмірно великі порівняно із збитками кредитора, суд має право зменшити розмір санкцій. При цьому повинно бути взято до уваги: ступінь виконання зобов`язання боржником; майновий стан сторін, які беруть участь у зобов`язанні; не лише майнові, але й інші інтереси сторін, що заслуговують на увагу. Якщо порушення зобов`язання не завдало збитків іншим учасникам господарських відносин, суд може з урахуванням інтересів боржника зменшити розмір належних до сплати штрафних санкцій.

Відповідно до частини 3 статті 551 ЦК України розмір неустойки може бути зменшений за рішенням суду, якщо він значно перевищує розмір збитків, та за наявності інших обставин, які мають істотне значення.

За змістом наведених норм зменшення розміру заявленої до стягнення неустойки є правом суду, а за відсутності переліку таких виняткових обставин, господарський суд, оцінивши надані сторонами докази та обставини справи у їх сукупності, на власний розсуд вирішує питання про наявність або відсутність у кожному конкретному випадку обставин, за яких можливе її зменшення.

Тобто, вирішення питання про зменшення неустойки та розмір, до якого вона підлягає зменшенню, закон відносить на розсуд суду.

При цьому, вирішуючи таке питання, суд повинен об`єктивно оцінити, чи є даний випадок винятковим, виходячи з інтересів сторін, ступеню виконання зобов`язання, причин неналежного виконання або невиконання зобов`язання, незначності прострочення виконання, наслідків порушення зобов`язання, невідповідності розміру стягуваної неустойки таким наслідкам, поведінки винної сторони (в тому числі вжиття чи невжиття нею заходів до виконання зобов`язання, негайне добровільне усунення нею порушення та його наслідків) тощо.

Аналізуючи наведені відповідачем доводи, врахувавши доводи сторін щодо нарахування штрафу, суд не вбачає обумовлених ст. 233 ГК України та ст. 551 ЦК України виключних підстав для підстав зменшення штрафу.

Відповідно до ч. 1 ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з ч. 1 ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст.77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

За таких обставин суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог у повному обсязі та стягнення з відповідача на користь позивача 117.432,00 грн штрафу за порушення вимог Договору щодо якості поставленого товару.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на відповідача.

Керуючись ст. ст. 73, 74, 76-80, 86, 129, 165, 219, 232, 233, 236-238, 240, 241, 252 ГПК України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Сефторг" (65089, м. Одеса, вул. Академіка Вільямса, будинок 59-Е, кімната 11а; ідентифікаційний код 43717455) на користь Військової частини НОМЕР_1 Національної гвардії України ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний код НОМЕР_2 ) 117.432 (сто сімнадцять тисяч чотириста тридцять дві) грн. 00 коп. штрафу та 2.481 (дві тисячі чотириста вісімдесят одну) грн 00 коп. судового збору.

3. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили у відповідності до приписів ст. 241 Господарського процесуального кодексу України. Рішення господарського суду може бути оскаржене в порядку та строки, передбачені ст. ст. 253, 254, 256-259 ГПК України.

Суддя Т.М. Ващенко