ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

"11" серпня 2022 р.м. ХарківСправа № 922/508/22

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Лавренюк Т.А.

при секретарі судового засідання Саєнко А.А.

розглянувши матеріали справи

за позовом Керівника Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області (61036, м. Харків, вул. Тепловозна, 8)
до Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 7, ) , Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради (61003, м. Харків, майдан Конституції, 16, ) , Фізичної особи-підприємця Мартинова Романа Сергійовича ( АДРЕСА_1 , ідент. номер НОМЕР_1 ) , Фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , ідент. номер НОМЕР_2 )
про визнання незаконним та скасування рішення, визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування державної реєстрації з одночасним припиненням права власності та витребування майна
за участю учасників справи:

прокурора - Владимирець А.

1-го відповідача (Харківська міська рада) - Безродний О.В.

2-го відповідача (Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради) - Безродний О.В.

4-го відповідача (Фізична особа ОСОБА_1 ) - ОСОБА_2

ВСТАНОВИВ:

Керівник Слобідської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області звернувся до суду з позовом до Харківської міської ради, Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради, Фізичної особи-підприємець Мартинова Романа Сергійовича та Фізичної особи ОСОБА_1 , в якому просить:

- визнати незаконним та скасувати п.22 додатку до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 21.02.2018 за № 1008/18;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 01.06.2018 № 5577-В-С, укладений між територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради, від імені якої діяло Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Фізичною особою-підприємцем Мартиновим Романом Сергійовичем, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Гавриловою С.А. та зареєстрований в реєстрі за № 826;

- витребувати у ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення першого поверху № 37-:-45, 38а та балкон в житловому будинку літ. "А-9" загальною площею 80,4кв.м за адресою: АДРЕСА_3 ;

- скасувати державну реєстрацію права приватної власності Бродникової Тетяни Олександрівни на нежитлові приміщення першого поверху № 37-:-45, 38а та балкон в житловому будинку літ. "А-9" загальною площею 80,4кв.м за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) з одночасним припиненням права приватної власності ОСОБА_1 та закриттям розділу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Судовий збір прокурор просить суд покласти на відповідачів.

Ухвалою Господарського суду Харківської області від 10.02.2022 позовну заяву прийнято до розгляду, по ній відкрито провадження у справі № 922/508/22, призначено до розгляду за правилами загального позовного провадження з повідомленням сторін.

В судовому засіданні 11.08.2022 прокурор підтримав заяву про збільшення предмета позову, яка надійшла на адресу суду 15.07.2022.

Так прокурор просить суд:

- залучити у якості співвідповідача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 );

- визнати незаконним та скасувати п. 22 додатку до рішення 18 сесії Харківської міської ради 7 скликання "Про відчуження об`єктів комунальної власності територіальної громади м. Харкова" від 21.02.2018 № 1008/18;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу нежитлових приміщень від 01.06.2018 № 5577-В-С, укладений між територіальною громадою м. Харкова в особі Харківської міської ради, від імені якої діяло Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради та Фізичною особою-підприємцем Мартиновим Романом Сергійовичем, посвідчений приватним нотаріусом ХМНО Гавриловою С.А. та зареєстрований в реєстрі за № 826;

- витребувати у ОСОБА_1 (РНОКПП: НОМЕР_2 ) на користь Харківської міської територіальної громади в особі Харківської міської ради нежитлові приміщення першого поверху № 37-:-45, 38а та балкон в житловому будинку літ. "А-9" загальною площею 80,4кв.м за адресою: АДРЕСА_3 ;

- скасувати державну реєстрацію права приватної власності ОСОБА_1 на нежитлові приміщення першого поверху № 37-:-45, 38а та балкон в житловому будинку літ. "А-9" загальною площею 80,4кв.м за адресою: АДРЕСА_3 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101) з одночасним припиненням права приватної власності ОСОБА_1 та закриттям розділу в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

- визнати недійсним договір іпотеки від 13.02.2022, укладений між ОСОБА_3 (РНОКПП НОМЕР_3 ) та ОСОБА_4 (РНОКПП НОМЕР_4 ), що діє від імені гр. ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Дзюбенко А.П. та зареєстрований в реєстрі № 24.

Судовий збір прокурор просить суд покласти на відповідачів.

В обґрунтування поданої заяви прокурор посилається на те, що, як йому стало відомо, 01.02.2022 між ОСОБА_1 (четвертий відповідач) та ОСОБА_3 укладено договір позики грошових коштів. В подальшому 13.02.2022 між ОСОБА_3 (Іпотекодержатель) та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 , що діє від імені гр. ОСОБА_1 (Іпотекодавець), в забезпечення виконання зобов`язань за відповідним договором позики, було укладено договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Дзюбенко А.П., зареєстрований в реєстрі за № 24, відповідно до умов якого четвертий відповідач передав в іпотеку нежитлові приміщення першого поверху № 37-:-45, 38а та балкон в житловому будинку літ."А-9" загальна площа 80, 4 кв.м. що розташовані за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101.

У п. 5 Договору іпотеки зазначено, що предмет іпотеки належить ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Бєсєда Т.Д. 19.07.2019, реєстровий номер 503. Право власності на вищевказані нежитлові приміщення зареєстровано на ім`я ОСОБА_1 в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Бєсєдою Т.Д. 19.07.2019, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 101, номер запису про право власності: 3246889.

Оскільки приватизація об`єкта нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкту 101), на думку прокурора, проведена із порушенням передбаченої законодавством процедури, як наслідок ОСОБА_1 право власності на спірне майно у передбаченому законом порядку не набуто, договір іпотеки, посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу та зареєстрований за № 24, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , що діє від імені ОСОБА_1 (Іпотекодавецем) також підлягає визнанню недійсним на підставі положень ч.ч.2,3 ст.203 Цивільного кодексу України.

Розглянувши заяву прокурора про збільшення предмета позову, обставини, викладені в ній, а також позовну заяву, суд дійшов висновку, що за своєю правовою природою подана прокурором заява є заявою про зміну предмета позову, виходячи з наступного.

Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить прийняти судове рішення. Зміна предмета позову означає зміну вимоги або вимог, з якими позивач звернувся до відповідача.

В даному випадку, прокурор не змінюючи заявлені ним позовні вимоги, доповнює їх новою вимогою про визнання недійсним правочину, предметом якого є спірне (у даній справі) майно. При цьому, суд вважає за необхідне звернути увагу, що підстави самого позову у даній справі, відповідно до поданої прокурором заяви, залишаються незмінними.

Так, не вважається зміною підстав позову доповнення його новими обставинами при збереженні в ньому первісних обставин та/або зміна посилання на норми матеріального чи процесуального права.

Саме така правова позиція викладена у п.п.21, 22 Постанови Верховного Суду у справі № 916/1764/17.

За приписами ч.3 ст.46 Господарського процесуального кодексу України до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет позову шляхом подання письмової заяви.

Таким чином, зміна предмету позову (в тому числі й доповнення його новими позовними вимогами, при умові їх пов`язаності із предметом позову) є безумовним правом позивача, яке він може реалізувати до моменту закінчення підготовчого провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви прокурора, яка за своїм правовим змістом є заявою про зміну предмета позову, подана уповноваженою на це особою та до моменту закінчення підготовчого провадження, у зв`язку з чим подальший розгляд справи буде здійснюватись з урахуванням відповідних змін.

Що стосується клопотання прокурора про залучення у якості співвідповідача ОСОБА_3 , суд керується наступним.

За правилами ч.1 ст.48 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження залучити до участі у ній співвідповідача.

Оскільки однією із сторін договору іпотеки, який прокурор просить суд визнати недійсним, є ОСОБА_3 , суд дійшов висновку про обґрунтованість вищезазначеного клопотання, у зв`язку з чим вважає за необхідне залучити до участі у справі в якості співвідповідача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_4 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Другий відповідач (Управління комунального майна та приватизації Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради) звернувся до суду з заявою про залишення позову без розгляду, посилаючись на те, що прокурором заявлено позовні вимоги до різних відповідачів, зокрема, четверта та п`ята вимога до ОСОБА_1 щодо витребування вказаного майна та скасування державної реєстрації права власності.

Четвертим відповідачем прокуратурою визначено по справі фізичну особу - ОСОБА_1 , яка на теперішній час є власником нежитлової будівлі літ."А-1" загальною площею 80,4 кв.м. за адресою: АДРЕСА_3 , яку прокурор просить витребувати.

Враховуючи характер спірних правовідносин, правовий статус 4-го відповідача, як особи, що володіє майном, яка не була учасником оскаржуваного договору купівлі-продажу, Управління наполягає, що позовні вимоги в частині витребування майна не відноситься до юрисдикції господарського суду, а підлягають розгляду за правилами цивільного судочинства.

В судовому засіданні другий відповідач підтримує подану заяву, просить суд її задовольнити.

Розглянувши подану заяву, суд зазначає, що відповідний спір є спором щодо приватизації майна, який, відповідно до п.2 ч.1 ст.20 Господарського процесуального кодексу України, віднесено до юрисдикції господарських судів незалежно від суб`єктного складу його учасників, у зв`язку з чим заява другого відповідача про залишення позову без розгляду задоволенню не підлягає.

Крім того, на адресу суду надійшли заяви від третього та четвертого відповідачів про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - ОСОБА_5 .

В обґрунтування поданих заяв третій та четвертий відповідачі посилаються на те, що позовними вимогами у справі № 922/508/22 є визнання незаконним та скасування рішення; визнання недійсним договору купівлі-продажу; витребування майна та скасування державної реєстрації з одночасним припиненням права власності.

Вимогу щодо витребування майна та скасування державної реєстрації з одночасним припиненням права власності заявлено до фізичної особи - ОСОБА_1 .

У свою чергу, ОСОБА_1 набула у власність спірне майно на підставі договору купівлі-продажу нежитлових приміщень від 19.07.2019, укладеного з фізичною особою - ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_5 ).

У зв`язку з чим, рішення по справі № 922/508/22 може вплинути на права або обов`язки ОСОБА_5 , якому не відомо про розгляд справи.

Представник третього відповідача у судове засідання не з`явився, проте на адресу суду від нього надійшла заява про розгляд справи за відсутності його представника.

Представник четвертого відповідача в судовому засіданні підтримав заяву про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, просить суд її задовольнити.

Розглянувши заяву третього (Фізична особа-підприємець Мартинов Р.С.) та четвертого (Фізична особа ОСОБА_1 ) відповідачів про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, суд керується наступним.

За приписами ч.1 ст.50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи.

Дослідивши обставини, викладені в позовній заяві, суд дійшов висновку про необхідність залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - ОСОБА_5 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_5 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_5 ), у зв`язку з чим вважає за необхідне заяву третього та четвертого відповідачів задовольнити.

Також, третій та четвертий відповідачі звернулись до суду з клопотанням та заявою, в яких просять суд зупинити провадження по справі № 922/508/22 до закінчення розгляду судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18, посилаючись на те, що правовідносини у справах № 922/508/22 та № 925/1133/18 є подібними та спірним є питання щодо визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача та дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Як вважають третій та четвертий відповідачі висновки судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у справі № 925/1133/18 стосуватимуться обов`язку прокурора, при самостійному зверненні до суду за захистом порушених прав, дотримання процедури, встановленої статтею 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо повідомлення відповідного органу про звернення із позовом у випадку визначення такого органу одним із співвідповідачів, з метою дотримання єдності судової практики, є всі підстави зупинити провадження у справі № 922/508/22 до закінчення перегляду в касаційному порядку судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18.

Розглянувши подані третім та четвертим відповідачами клопотання та заяву про зупинення провадження у справі суд керується наступним.

Ухвалою судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.07.2021 прийнято до розгляду справу № 925/1133/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Черкаської області на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.03.2021 за позовом заступника керівника Черкаської місцевої прокуратури до Черкаської міської ради, Приватного підприємства "Інвестиційно-будівельна компанія "Будгарант" про визнання незаконним та скасування рішення Черкаської міської ради та визнання недійсними змін до договору оренди землі для вирішення питання щодо наявності чи відсутності підстав для відступу від висновку у справі з подібних правовідносин.

Суд касаційної інстанції в ухвалі від 07.07.2021 у справі № 925/1133/18 вказав що "у разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві, і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Прокурор при зверненні з даним позовом зазначив, що є позивачем, оскільки Черкаська міська рада - один із співвідповідачів, рішення якого оскаржується через його невідповідність нормам чинного законодавства. Цим прокурор обґрунтовував відсутність органу, уповноваженого державою здійснювати функції захисту її інтересів саме у спірних правовідносинах, тобто навів підставу для представництва інтересів держави.

З огляду на те, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, визначив Черкаську міську раду одним з співвідповідачів у справі та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, колегія суддів Касаційного господарського суду вважає, що у прокурора відсутній обов`язок дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", а саме щодо необхідності попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта".

Разом з тим, Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду у постанові від 15.06.2021 у справі № 908/1664/19 зазначив, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача у справі, за наявності органу місцевого самоврядування, уповноваженого на здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах, не нівелює його обов`язку щодо дотримання порядку представництва, дотримання процедури, встановленої частинами 3 і 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру", та надання можливості такому органу самостійно звернутися до суду за захистом порушених прав держави.

У зв`язку з цим, колегія суддів суду касаційної інстанції у справі № 925/1133/18 вважала за необхідне відступити від висновку, викладеного у постанові Верховного Суду від 15.06.2021 у справі № 908/1664/19, про те, що визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача не нівелює його обов`язку дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

За таких обставин, з метою формування єдиної правозастосовчої практики, для вирішення питання щодо наявності чи навпаки, відсутності підстав для відступу від висновків у справі з подібних правовідносин Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду вважав за необхідне передати справу № 925/1133/18 на розгляд судової палати для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.

Так, 15.07.2021 прийнято до розгляду судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справу № 925/1133/18 за касаційною скаргою заступника прокурора Черкаської області на постанову Північного апеляційного господарського суду від 23.03.2021 та призначено її до розгляду

Ухвалою Верховного Суду від 09.12.2021 провадження у справі № 925/1133/18 зупинено до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду в касаційному порядку справ № 488/2807/17, № 483/448/20 та оприлюднення повного тексту судових рішень, ухвалених за результатами такого розгляду.

У даному випадку, прокурор визначив Харківську міську раду як одного із співвідповідачів, який на його думку, вчинив дії, які негативно вплинули на інтереси громади, у зв`язку з чим прокурор самостійно подав цей позов та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення цього органу, визнання недійсним договору купівлі-продажу нежитлових приміщень.

Прокурор самостійно подав цей позов та заявив вимогу про визнання незаконним і скасування рішення Харківської міської ради, тобто правовідносини у справах № 922/508/22 та № 925/1133/18 є подібними та спірним є питання щодо визначення прокурором свого правового статусу як самостійного позивача та дотримання процедури, передбаченої абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відповідно до частини четвертої статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Суд зазначає, що відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

Статтею 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" також передбачено, що Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Верховний Суд, серед іншого забезпечує однакове застосування норм права судами різних спеціалізацій у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Відповідно до частини 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 228 Господарського процесуального кодексу України, суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

За приписами пункту 11 частини першої статті 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється у випадку, встановленому пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу до закінчення перегляду в касаційному порядку.

Враховуючи викладене, виходячи з конкретних обставин даної справи, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання Фізичної особи-підприємця Мартинова Р.С. та заяву Фізичної особи ОСОБА_1 та зупинити провадження у справі № 922/508/22 до вирішення до розгляду судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18.

Керуючись ст.ст.42, 46, 48, 50, 229, 232-234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Прийняти до розгляду заяву позивача про зміну предмету позову та подальший розгляд справи здійснювати з урахуванням відповідних змін.

Залучити до участі у справі в якості співвідповідача - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_6 , РНОКПП НОМЕР_3 ).

Повідомити ОСОБА_3 про залучення до участі у справі в якості співвідповідача шляхом офіційного оприлюднення оголошення у справі на офіційному вебсайті судової влади України.

Запропонувати відповідачам додатково викласти свою правову позицію по справі з врахуванням зміни прокурором предмету позову, подавши відповідні заяви (та докази їх направлення іншим учасникам справи) протягом 15 днів з моменту отримання відповідної ухвали суду.

Співвідповідачу ОСОБА_3 , відповідно до ст.165 Господарського процесуального кодексу України, встановити строк 15 календарних днів з дня вручення цієї ухвали для подання відзиву на позов (із врахуванням заяви про зміну предмету позову).

Прокурору, відповідно до ст.166 Господарського процесуального кодексу України, встановити строк на подання до суду відповіді на відзив - 5 календарних днів з дня його отримання.

Співвдіповідачу ОСОБА_3 , відповідно до ст.167 Господарського процесуального кодексу України, встановити строк на подання до суду заперечень на відповідь прокурора на відзив - 5 календарних днів з дня її отримання.

Клопотання третього та четвертого відповідача про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - ОСОБА_5 , задовольнити.

Залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів - ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , АДРЕСА_7 , РНОКПП НОМЕР_5 ).

Зобов`язати прокурора направити третій особі позовну заяву та заяву про зміну предмета позову. Докази направлення надати до суду.

Третій особі, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів, відповідно до ст.168 Господарського процесуального кодексу України, встановити строк на подання до суду письмових пояснень щодо позову з дня вручення даної ухвали - 15 календарних днів.

В задоволенні заяви другого відповідача про залишення позову без розгляду відмовити.

Клопотання третього та четвертого відповідача про зупинення провадження у справі задовольнити.

Провадження по справі зупинити до закінчення перегляду судовою палатою для розгляду справ щодо земельних відносин та права власності Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 925/1133/18.

Ухвалу направити прокурору, відповідачам, ОСОБА_3 ( АДРЕСА_6 ), ОСОБА_5 ( АДРЕСА_7 ).

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання (проголошення) суддею та може бути оскаржена до Східного апеляційного господарського суду в частині зупинення провадження у справі протягом десяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст ухвали складено та підписано 15.08.2022.

Суддя Т.А. Лавренюк