ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"22" серпня 2022 р. м. Київ Справа №911/1361/22

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ВІННЕР БУДІВНИЦТВО» (03115, м.Київ, вул.Хмельницька, 20/21, літ.А)

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-проектна компанія «АТЛАНТ» (07301, Київська обл., Вишгородський район, м.Вишгород, вул.Шолуденко, 1)

про стягнення 1744772,28 грн

встановив:

У серпні 2022 Товариство з обмеженою відповідальністю з іноземними інвестиціями «ВІННЕР БУДІВНИЦТВО» (далі позивач) звернулося до Господарського суду Київської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Будівельно-проектна компанія «АТЛАНТ» (далі відповідач) про стягнення 1744772,28 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що між позивачем як орендодавцем та відповідачем як орендарем було укладено договір здачі в операційну оренду майна (обладнання) №18/10/2021 від 18.10.2021 із строком дії до 18.01.2022, надалі договір. За цим договором позивач надав відповідачу в оренду майно згідно з актами №27/10/21-1 від 27.10.2021, №27/10/21-2 від 27.10.2021, №29/10/21-1 від 29.10.2021 та №19/11/21-1 від 19.11.2021, строк оренди 3 місяці, проте відповідач по закінченню строку оренди орендоване майно позивачу не повернув.

З наведених підстав позивач, посилаючись на ч.2 ст.785 Цивільного кодексу України, просить суд стягнути з відповідача неустойку в розмірі подвійної орендної плати, яка розрахована станом на 31.07.2022, а саме в сумі 1744772,28 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви.

Суд зазначає, що дотримання необхідних вимог до позовної заяви, які встановлені статтею 162 Господарського процесуального кодексу України, пов`язане з виконанням завдання господарського судочинства.

У п.2 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі дані про найменування, відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти сторін.

Позивач в позовній заяві в реквізитах відповідача:

- в найменуванні відповідача зазначає «Будівельна-проектна…», в той час як із наданого позивачем до позовної заяви договору вбачається, що дійсним найменуванням відповідача є «Будівельно-проектна...»,

- позивач зазначає, що нібито у відповідача відсутня офіційна електронна адреса та адреса електронної пошти, однак до позовної заяви позивач надає електронне листування і посилається на нього як на доказ звернення позивача до відповідача з вимогою про погашення заборгованості. З цього вбачається, що наведені позивачем в позовній заяві відомості про те, що у відповідача взагалі відсутня офіційна електронна адреса та/або адреса електронної пошти, є хибними, оскільки сам же позивач посилається на листування з відповідачем засобами електронної пошти.

Крім того, позивач в позовній заяві в реквізитах позивача номером телефону позивача зазначає 044187346, однак, як вбачається, цей номер не є дійсним (не є десятизначним номером абонента), а отже позивачу необхідно зазначити дійсний номер свого телефону.

Суд при цьому відмічає, що оскільки учасники справи територіально розташовані в населених пунктах, які обслуговуються різними відділеннями поштового зв`язку, то зазначення в позовній заяві належних даних про учасників справи, в т.ч. про їх електронні адреси, може спростити документообіг між судом та учасниками спору в ході розгляду справи та сприятиме виконанню завдання господарського судочинства.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України та зазначити в позовній заяві дійсний номер телефону позивача, дійсне повне найменування відповідача, а також дійсну електронну адресу відповідача, якщо така відома позивачу.

Частиною 1 ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. У пунктах 3, 5 та 8 ч.3 ст.162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; правові підстави позову. Відповідно до ч.2 ст.164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

В позовній заяві позивач посилається на те, що сторони уклали договір із строком дії до 18.01.2022. Одночасно позивач посилається також на те, що строк оренди майна тривав до 27.01.2022 (за актами від 27.10.2021) та до 19.02.2022 (за актом від 19.11.2021), а орендна плата надійшла від відповідача лише 23.02.2022. При цьому позовна заява не містить викладу обставин та відповідного правового обґрунтування правової позиції позивача з посиланням на відповідні докази того:

- чи продовжили сторони строк дії договору після 18.01.2022 та якщо так, то на який строк і якими доказами це підтверджується;

- які правові наслідки настали щодо строку оренди майна за договором, якщо строк дії договору після 18.01.2022 не був продовжений сторонами;

- які дії вчиняв позивач у періоді після закінчення строку дії договору 18.01.2022 та до 24.02.2022.

Також позивач посилається на те, що відповідачем оплата за договором була здійснена 23.02.2022, що підтверджується платіжним дорученням, однак саме платіжне доручення та/або банківську виписку (її засвідчену копію) позивач до позовної заяви не надав.

В позовній заяві позивач посилається на те, що договір укладався з метою здійснення підрядних робіт на об`єкті в м.Краматорську Донецької області. Через агресію відносно України будівельні роботи на об`єкті припинились і відповідач не має фізичного доступу до будівельного майданчику з 24.02.2022, де перебуває орендоване майно, а отже відповідач не володіє і не користується цим майном. Одночасно в позовній заяві позивач посилається на те, що майно повинно було бути повернуто позивачу відповідачем протягом 5 календарних днів після закінчення тримісячного строку оренди відповідно до п.3.6 договору, і позивач вказує, що відповідачем було допущено порушення своїх зобов`язань в частині своєчасного повернення орендованого майна відповідачу, і нараховує неустойку станом на 31.07.2022.

В той же час, позовна заява не містить викладу обставини того, де саме (в якому саме місці) орендар за умовами договору повинен був повернути орендоване майно позивачеві з наведенням відповідного правового обґрунтування, в т.ч. де саме (місце виконання зобов`язання по поверненню майна орендарем орендодавцю), коли, і які саме дії по поверненню орендованого майна міг і повинен був здійснити орендар в тому числі після 24.02.2022, але не здійснив, беручи до уваги, що, як вказує сам позивач, внаслідок агресії відносно України з 24.02.2022 орендар не мав фізичного доступу до будівельного майданчику в м.Краматорську Донецької області.

Також, із поданої позовної заяви вбачається, що позивач обґрунтовує розмір неустойки за договором в розмірі подвійної орендної плати з посиланням на ч.2 ст.785 Цивільного кодексу України, в той же час як з наданого позивачем до позовної заяви договору (пункт 5.6) вбачається, що сторони узгодили інший розмір неустойки 0,5% від вартості майна. При цьому позовна заява не містить правового обґрунтування вимогам позивача про стягнення неустойки в розмірі саме подвійної орендної плати з урахуванням наявних умов договору, в яких був визначений інший розмір неустойки, правову позицію позивача щодо співвідношення розміру неустойки, визначеного в ч.2 ст.785 Цивільного кодекс України, із розміром неустойки, визначеним сторонами в п.5.6 договору, позовна заява також не містить.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви та подати уточнення до позовної заяви, в яких викласти обставини та відповідне правове обґрунтування того:

- чи продовжили сторони строк дії договору після 18.01.2022 та якщо так, то на який строк і якими доказами це підтверджується;

- які правові наслідки настали, якщо строк дії договору після 18.01.2022 не був продовжений сторонами;

- які дії вчиняв позивач у періоді після закінчення строку дії договору 18.01.2022 та до 24.02.2022;

- де саме (місце виконання зобов`язання по поверненню майна орендарем орендодавцю), коли, і які саме дії по поверненню орендованого майна міг і повинен був здійснити орендар в тому числі після 24.02.2022, але не здійснив, беручи до уваги, що, як вказує сам позивач, внаслідок агресії відносно України з 24.02.2022 орендар не має фізичного доступу до будівельного майданчику в м.Краматорську Донецької області;

- як співвідноситься розмір неустойки, визначений в ч.2 ст.785 Цивільного кодексу України, про застосування якого просить позивач, із розміром неустойки, погодженим сторонами в п.5.6 договору.

Також позивачеві необхідно додати до позовної заяви копію платіжного доручення та/або банківської виписки від 23.02.2022 про отримання платежу від відповідача, на що позивач посилається в позовній заяві.

Також відповідно до п.4 ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні.

На стор 4. позовної заяви позивач просить стягнути з відповідача суму боргу у розмірі 1744772,28 грн та повернути орендоване майно позивачу, а на стор.5 позовної заяви позивач заявляє лише одну вимогу про стягнення з відповідача суми боргу у розмірі 1744772,28 грн.

У зв`язку з цим позивачу необхідно належним чином виконати вимоги ч.3 ст.162 Господарського процесуального кодексу України до позовної заяви та чітко недвозначно викласти в позовній заяві, яку саме вимогу (чи вимоги) позивач заявляє до відповідача, а саме чи позивач заявляє одну вимогу про стягнення з відповідача боргу в сумі у розмірі 1744772,28 грн, чи позивач заявляє також і вимогу про повернення орендованого майна позивачу.

При цьому, відповідно до ч.1 ст.163 Господарського процесуального кодексу України у разі об`єднання в позові кількох самостійних вимог ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог, що, відповідно, впливає на сплату (розмір) судового збору за подання позовної заяви.

Наведене є недоліками позовної заяви, що підлягають усуненню.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 ч.1 ст.164 та ч. 1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням належних відомостей про сторін спору, а саме:

- дійсного номеру телефону позивача;

- дійсного повного найменування відповідача, а також дійсної адреси електронної пошти відповідача, якщо така відома позивачу;

3.2. письмових уточнень до позовної заяви із викладом обставин спору та відповідним правовим обґрунтуванням з посиланням на докази, умови договору та норми законодавства, а саме:

- чи продовжили сторони строк дії договору після 18.01.2022 та якщо так, то на який строк і якими доказами це підтверджується;

- які правові наслідки настали щодо строку оренди, якщо строк дії договору після 18.01.2022 не був продовжений сторонами;

- які дії вчиняв позивач у періоді після закінчення строку дії договору 18.01.2022 та до 24.02.2022;

- зазначенням місця, де мало бути виконане зобов`язання по поверненню майна орендарем орендодавцю, а також зазначенням того, коли і які саме дії по поверненню орендованого майна міг і повинен був здійснити орендар після 24.02.2022, але не здійснив, беручи до уваги, що, як вказує позивач, внаслідок агресії відносно України з 24.02.2022 орендар не мав фізичного доступу до будівельного майданчику в м.Краматорську Донецької області;

- як співвідноситься розмір неустойки ч.2 ст.785 Цивільного кодексу України, на яку посилається позивач в позовній заяві, із розміром неустойки, визначеним позивачем та відповідачем в п.5.6 договору;

3.3. засвідченої копії платіжного доручення та/або банківської виписки про отримання 23.02.2022 платежу від відповідача, на що позивач посилається в позовній заяві;

3.4. письмових уточнень до позовної заяви із викладом того, яку саме позовну вимогу (чи вимоги) позивач заявляє до відповідача, а саме чи заявляє позивач одну вимогу про стягнення з відповідача боргу в сумі у розмірі 1744772,28 грн, чи позивач заявляє також вимогу про повернення орендованого майна позивачу. При цьому, відповідно до ч.1 ст.163 Господарського процесуального кодексу України у разі об`єднання в позові кількох самостійних вимог ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог, що, відповідно, потягне за собою необхідність доплати позивачем судового збору з урахуванням загальної суми всіх вимог.

3.5. доказів на підтвердження викладених позивачем обставин в уточненнях до позовної заяви з урахуванням даної ухвали господарського суду про залишення позову без руху, якщо такі докази не були подані разом з позовною заявою;

3.6. докази доплати судового збору у разі, якщо позивач заявляє не одну, а декілька позовних вимог до відповідача.

4. Подати суду докази направлення відповідачу документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 22.08.2022 №911/1361/22.

5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 22.08.2022 та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова