УХВАЛА

11 серпня 2022 року

м. Київ

cправа № 910/7376/21

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Булгакової І. В. (головуючий), Львова Б. Ю. та Селіваненка В. П.,

розглянувши заяву акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Львівська залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" (далі - Залізниця)

про проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі

за касаційною скаргою Залізниці

на рішення господарського суду міста Києва від 11.08.2021 та

постанову Північного апеляційного господарського суду від 25.01.2022

за позовом Залізниці

до товариства з обмеженою відповідальністю "Науково-виробниче підприємство "Трансенергомаш"

про зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.07.2022, зокрема, призначено розгляд касаційної скарги Залізниці у відкритому судовому засіданні на 16.08.2022 о 10:45.

На електронну адресу Верховного Суду 09.08.2022 від представника Залізниці надійшла заява (підписана юрисконсультом Петрів Лесею Павлівною з використанням електронного цифрового підпису) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції із застосуванням власних технічних засобів.

Перевіривши матеріали вказаної заяви, Касаційний господарський суд дійшов висновку про необхідність її повернення без розгляду з огляду на таке.

Загальні вимоги до форми та змісту письмової заяви, клопотання врегульовані Господарським процесуальним кодексом України (далі - ГПК України; Кодекс).

Відповідно до частин другої та четвертої статті 170 ГПК України письмові заява, клопотання чи заперечення підписуються заявником чи його представником. Суд, встановивши, що письмову заяву (клопотання, заперечення) подано без додержання вимог частини першої або другої цієї статті, повертає її заявнику без розгляду.

За приписами частини восьмої статті 42 ГПК України якщо документи подаються учасниками справи до суду або надсилаються іншим учасникам справи в електронній формі, такі документи скріплюються електронним цифровим підписом учасника справи (його представника).

Отже, документи (в тому числі процесуальні документи, письмові та електронні докази тощо), які подаються до суду шляхом їх направлення на електронну адресу суду, долучаються до матеріалів справи та розглядаються судом, у разі їх підписання уповноваженою особою з використанням власного електронного цифрового підпису, прирівняного до власноручного підпису.

Водночас суд касаційної інстанції звертає увагу скаржника, що з 30.09.2016 набрав чинності Закон України від 02.06.2016 № 1401-VIII "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" (далі - Закон № 1401).

За приписами частини третьої статті 1312 Конституції України (в редакції Закону № 1401) виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення.

Згідно з підпунктом 11 пункту 161 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України (в редакції Закону № 1401) представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 1311 та статті 1312 Конституції виключно прокурорами або адвокатами у Верховному Суді та судах касаційної інстанції здійснюється з 1 січня 2017 року.

Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності даним Законом, здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.

Статтею 8 Конституції України встановлено, що Конституція України має найвищу юридичну силу. Закони та інші нормативно-правові акти приймаються на основі Конституції України і повинні відповідати їй. Норми Конституції України є нормами прямої дії.

При цьому підписання та/або подання касаційної скарги є процесуальними формами реалізації повноважень з представництва.

Поряд з цим 29.12.2019 набрав чинності Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розширення можливостей самопредставництва в суді органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, інших юридичних осіб незалежно від порядку їх створення" від 18.12.2019 N390-IX.

Відповідно до вказаних змін, зокрема, частини третьої статті 56 ГПК України, юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Відповідно ж до приписів частини першої статті 58 ГПК України представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи як у порядку самопредставництва, так і іншими особами як представниками юридичної особи.

Самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення.

У порядку самопредставництва юридичну особу може представляти за посадою її керівник або інші особи, повноваження яких підтверджуються відповідно до частини третьої статті 56 ГПК України.

Аналіз наведених вище законодавчих положень дає підстави для висновку, що визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеконференції від імені Залізниці підписано юрисконсультом (з використанням електронного цифрового підпису) Петрів Лесею Павлівною, яка діє на підставі довіреності від 11.07.2022 №11366, копію якої додано до матеріалів поданої заяви.

Однак до вказаної заяви не додано ні доказів, що свідчили б про наявність у Петрів Лесі Павлівни статусу адвоката, який діє на підставі зазначеної довіреності від 11.07.2022, ані доказів на підтвердження того, що поіменована особа наділена повноваженнями на самопредставництво у розумінні частини третьої статті 56 ГПК України, відсутні такі відомості і в матеріалах справи.

Отже, Суд дійшов висновку, що до поданої заяви не додано доказів на підтвердження того, що юрисконсульт Петрів Леся Павлівна має право представляти Залізницю як представник (адвокат) на підставі довіреності, так і в порядку самопредставництва відповідно до положень частини третьої статті 56 ГПК України, а тому відсутні підстави вважати, що вказану заяву у цій справі підписано особою, яка має право її підписувати.

З урахуванням викладеного колегія суддів дійшла висновку про повернення заяви Залізниці без розгляду.

Керуючись статтями 234, 314 ГПК України, Верховний Суд

У Х В А Л И В:

1. Заяву про участь у судовому засіданні у справі № 910/7376/21 в режимі відеоконференції повернути акціонерному товариству "Українська залізниця" в особі регіональної філії "Львівська залізниця" акціонерного товариства "Українська залізниця" без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя І. Булгакова

Суддя Б. Львов

Суддя В. Селіваненко