УХВАЛА

м. Київ

19.08.2022Справа № 910/18456/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., за участю секретаря судового засідання Конон В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Державного підприємства "Гарантований покупець" про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2022 у справі №910/18456/21

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОУКРЕНЕРГО"

до Державного підприємства "Гарантований покупець"

про стягнення 2415599,78 грн

Представники учасників справи:

від позивача: не з`явився;

від відповідача: Онищенко О.А.

СТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДНІПРОУКРЕНЕРГО» (далі - позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Державного підприємства «Гарантований покупець» (далі - відповідач) про стягнення 2415599,78 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідач, в порушення своїх зобов`язань за договором №1251/01 від 12.12.2019 та додаткової угоди №1/742/01/20 від 25.03.2020 не в повному обсязі розрахувався за електричну енергію поставлену за "зеленим тарифом", у зв`язку з чим позивачем заявлено до стягнення пеню у розмірі 48171,16 грн, інфляційні втрати у розмірі 1849929,27 грн та 3% річних у розмірі 517499,35 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 03.08.2022 позовні вимоги задоволено частково. Стягнуто з Державного підприємства "Гарантований покупець" на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "ДНІПРОУКРЕНЕРГО" пеню у розмірі 24085,58 грн, інфляційні втрати у розмірі 1849929,27 грн, 3% річних у розмірі 517499,35 грн та судовий збір у розмірі 36234,00 грн.

11.08.2022 через відділ діловодства суду від Державного підприємства "Гарантований покупець" надійшла заява в порядку приписів статті 331 Господарського процесуального кодексу України про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2022 у справі №910/18456/21.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.08.2022 призначено до розгляду заяву про відстрочення виконання рішення на 19.08.2022.

17.08.2022 через Електронний суд надійшли письмові заперечення, в яких позивач просить відмовити у задоволенні заяви з огляду на те, що єдиною метою її подання є затягування часу для невиплати позивачу присуджених до стягнення коштів. При цьому, зауважує на тому, що від моменту подання позову і до набрання рішенням законної сили, беручи до уваги наміри відповідача оскаржити рішення в апеляційному порядку, пройде ще час, чим фактично відбудеться відтермінування виконання рішення суду. Додатково вказує про безпідставність подання відповідачем заяви, оскільки як вбачається з розміщеної інформації на сайті відповідача, він регулярно отримує кошти та здійснює оплату іншим постачальникам - виробникам електроенергії.

Представник відповідача (заявника) в судовому засіданні 19.08.2022 подану заяву підтримав, просив задовольнити. Представник позивача у судове засідання не з`явився, втім у поданих письмових поясненнях просив розглянути заяву за його відсутності, у зв`язку з чим суд, керуючись приписами ст. 202 Господарського процесуального кодексу України, вважає за можливе розглянути заяву відповідача про відстрочення виконання рішення суду за відсутності представника позивача.

Розглянувши заяву про відстрочення виконання рішення суду, заслухавши пояснення представника відповідача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується заява, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для її розгляду, суд дійшов такого висновку.

Частиною 1 статті 331 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: ступінь вини відповідача у виникненні спору; стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. 3, 4 ст. 331 ГПК України).

Отже, підставою для відстрочення виконання рішення можуть бути конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим у визначений строк.

Відстрочення - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Відстрочення виконання рішення спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання його рішення.

При цьому, вирішуючи питання про відстрочення виконання рішення, суд повинен враховувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи, зокрема, наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Таким чином, законодавець у будь-якому випадку пов`язує відстрочення виконання судового рішення у судовому порядку з об`єктивними, непереборними, винятковими обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Як на підставу для відстрочення виконання рішення суду в даній справі відповідач посилається на те, що фінансування його діяльності здійснюється лише в межах кошторису, затвердженого регулятором, а Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" неналежним чином виконуються обов`язки з перерахування коштів відповідачу з метою оплати вартості електричної енергії виробників за "зеленим" тарифом.

При цьому, на думку відповідача, утворення значної заборгованості Державного підприємства "Гарантований покупець" перед суб`єктами господарювання, які виробляють електричну енергію з альтернативних джерел, пов`язане саме з неналежним виконанням Приватним акціонерним товариством "Національна енергетична компанія "Укренерго" своїх грошових зобов`язань, що свідчить про відсутність вини відповідача у невиконанні власних зобов`язань.

За наведених обставин відповідач просить суд відстрочити виконання рішення у даній справі на термін один рік з моменту ухвалення рішення.

Відтак, беручи до уваги, що відстрочка продовжує період відновлення порушеного права стягувача, при її наданні, суди в цілях вирішення питання про можливість її надання, а також визначення строку відстрочення виконання рішення суду, повинні враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Європейській конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання відстрочки виконання судового рішення.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини, несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка чи розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, згідно якої «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру..», а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи. До того ж, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого невиконання.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначено судом. Стосовно системності виконання Європейський суд підкреслює, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а отже сама можливість надання відстрочки виконання судового акту повинна носити виключний характер. Обставини, які зумовлюють надання відстрочення виконання рішення суду повинні бути об`єктивними, непереборними, іншими словами - виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення.

Так, у пункті 40 рішення від 17.05.2005 у справі «Чіжов проти України» Європейський Суд зазначив, що затримка у виконанні рішення не повинна бути такою, що порушує саму сутність права, яке захищається п. 1 ст. 6 Конвенції. На державі лежить позитивне зобов`язання організувати систему виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною як в теорії, так і на практиці.

Із підстав, умов та меж надання відстрочення виконання судового рішення слідує, що безпідставне надання відстрочки чи розстрочки без обґрунтованих на те мотивів, без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника порушує основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

Отже, питання щодо надання відстрочення виконання рішення суду повинно вирішуватися господарськими судами із дотриманням балансу інтересів сторін, які приймають участь у справі.

Таким чином, враховуючи, що необхідною умовою задоволення заяви про надання відстрочки виконання рішення суду є з`ясування факту дотримання балансу інтересів сторін, господарські суди повинні досліджувати та оцінювати не тільки доводи боржника, а і заперечення кредитора, зокрема, щодо і його фінансового стану. При цьому, суд повинен врахувати можливі негативні наслідки для боржника при виконанні рішення у встановлений строк, але, перш за все, повинен врахувати такі ж наслідки і для стягувача при затримці виконання рішення.

Статтею 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Позаяк, у даному випадку, заявником не надано суду жодних доказів на підтвердження існування виключних обставин, що можуть бути підставою для відстрочення виконання рішення суду, зокрема, наявності доказів, що підтверджують неможливість його виконання або обумовлюють наявність ускладнень під час виконання судового акту.

Долучена заявником до заяви довідка щодо загального розміру несплаченої вартості електричної енергії купованої ДП «Гарантований покупець» у виробників за «зеленим» тарифом станом на 30.04.2022 не підтверджує обставин реальності виконання рішення суду в даній справі після спливу терміну, на який відповідач просить відстрочити виконання рішення суду.

При цьому, суд вважає доречними зауваження позивача, що за інформацією розміщеною на офіційному сайті відповідача, ДП «Гарантований покупець» регулярно отримує кошти та здійснює розрахунки з виробниками електроенергії, зокрема, за липень 2022 року розрахунки склали 31,60%, а в серпні 2022 року - 54,50% (https://www.gpee.com.ua/news_item/342).

Разом з цим, обставини специфіки відносин, які існують на ринку електричної енергії в Україні, вже були враховані судом під час прийняття рішення суду у даній справі у частині зменшення заявлених до стягнення з відповідача штрафних санкцій за час затримки розрахунку.

Також, твердження заявника про наявність у Приватного акціонерного товариства «Національна енергетична компанія «Укренерго» заборгованості перед Державним підприємством «Гарантований покупець» не є тими обставинами, з якими приписи статті 331 Господарського процесуального кодексу України пов`язують можливість надання відстрочки

Частина 2 статті 617 Цивільного кодексу України передбачає, що відсутність у боржника необхідних коштів, а також порушення зобов`язань контрагентами правопорушника не вважаються обставинами, які є підставою для звільнення боржника від відповідальності за порушення зобов`язання.

Суд звертає увагу на те, що обов`язок держави полягає у захисті прав виробників «зеленої електроенергії», саме з метою забезпечення загальносуспільних інтересів та виконання гарантій держави щодо купівлі всієї електричної енергії, виробленої на об`єктах електроенергетики, що використовують альтернативні джерела енергії, і було створено Державне підприємство «Гарантований покупець», тому останнє зобов`язано добросовісно і своєчасно здійснювати розрахунок з виробниками.

Судом також враховані майнові інтереси стягувача та взято до уваги, що надання заявнику (боржнику) відстрочки виконання рішення суду може призвести до недотримання справедливого балансу прав та інтересів сторін у спорі.

Беручи до уваги вищенаведене, а також враховуючи баланс інтересів сторін та право на справедливий судовий розгляд, ефективний судовий захист та очікування належного виконання судового рішення, а також враховуючи зменшення судом на 50% розміру нарахованої позивачем неустойки, стягнення якої становило предмет спору в даній справі, суд дійшов висновку про необґрунтованість поданої заяви, тому належить відмовити у задоволенні заяви Державного підприємства «Гарантований покупець» про відстрочення виконання рішення.

Керуючись статтями 13, 202, 234, 235, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви Державного підприємства "Гарантований покупець" про відстрочення виконання рішення Господарського суду міста Києва від 03.08.2022 у справі №910/18456/21 відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Повний текст ухвали складено та підписано 22.08.2022.

Суддя Т.В. Васильченко