ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2022 Справа № 914/273/22

Суддя Господарського суду Львівської області Гоменюк З.П., за участю секретаря судового засідання Бондаренко А.О., розглянувши матеріали

за позовом Першого заступника керівника Херсонської обласної прокуратури, м. Херсон, в інтересах держави в особі

позивача 1 Південного офісу Держаудитслужби, м. Одеса,

позивача 2 Херсонської обласної ради, м. Херсон,

позивача 3 Комунального закладу Херсонської обласної ради «Голопристанський геріатричний пансіонат», м. Гола Пристань, Херсонська область

до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум», м. Львів

про стягнення 229826,57 грн

за участю представників:

прокурора: Панькевич Р.В.

від позивача 1: не з`явився;

від позивача 2: не з`явився;

від позивача 3: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

ПРОЦЕС.

На розгляд Господарського суду Львівської області надійшла позовна заява Першого заступника керівника Херсонської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Південного офісу Держаудитслужби, Херсонської обласної ради та Комунального закладу Херсонської обласної ради «Голопристанський геріатричний пансіонат» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» про стягнення 229826,57 грн.

Ухвалою від 07.02.2022 суд прийняв позовну заяву до розгляду, постановив відкрити провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначив на 10.03.2022.

Від позивача 3, засобами поштового зв`язку, на адресу суду 22.02.2022 (вх. № 4886) надійшли письмові пояснення, у яких позивач 3 також просить залишити без розгляду позовну заяву, подану першим заступником керівника обласної прокуратури в інтересах держави.

24.02.2022 Російська Федерація розпочала воєнні дії на території України. Згідно Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 на усій території України введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб. У подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався.

28.02.2022 наказом Господарського суду Львівської області № 13 з метою належного забезпечення функціонування суду затверджено Інструкцію щодо роботи суду в умовах воєнного стану. Вказаною інструкцією рекомендовано сторонам подавати позовні заяви, клопотання тощо через електронний суд або направляти їх на електронну пошту суду з використанням цифрового підпису, а також брати участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів з використанням системи «EasyCоn», попередньо заявивши про це клопотання.

Положеннями частин 1-2 статті 2 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави, а також розумність строків розгляду справи судом. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Відповідно до частини 2, пункту 4 частини 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Суд, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи викладене вище, зважаючи на введення згідно Закону України № 2102-IX від 24.02.2022 на усій території України воєнного стану, що утруднює реалізацію учасниками справи прав, наданих їм Господарським процесуальним кодексом України, суд, керуючись приписами частин 1-2 статті 2, частини 2, пункту 4 частини 5 статті 13 Господарського процесуального кодексу України, ухвалив здійснювати розгляд справи в межах розумного строку та відкласти розгляд справи по суті (підготовче провадження) на іншу дату.

Також, у зв`язку із перебуванням судді Гоменюк З.П. у відпустці з 28.02.2022 по 18.03.2022, з 21.03.2022 по 23.04.2022, з 25.04.2022 по 09.05.2022 та з 10.05.2022 по 26.05.2022 включно, підготовче судове засідання 10.03.2022 не відбулося.

У перший робочий день після відпустки суд прийшов до висновку про необхідність визначення нових дати та часу судового засідання для розгляду справи у підготовчому провадженні.

Ухвалою від 27.05.2022 суд призначив підготовче судове засідання на 06.06.2022.

Ухвалою від 06.06.2022, занесеною до протоколу судового засідання від 06.06.2022, суд постановив відкласти підготовче засідання на 27.07.2022.

Ухвалою від 27.07.2022 суд постановив закрити підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 15.08.2022.

02.08.2022 канцелярією господарського суду зареєстрована відповідь на письмові пояснення КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» (вх. № 16361/22).

У судове засідання 15.08.2022 представники сторін…

У судовому засіданні 15.08.2022 суд з`ясував обставини, на які учасники справи посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, та безпосередньо дослідив докази. Суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи, і вийшов до нарадчої кімнати для ухвалення рішення.

В судовому засіданні 15.08.2022 після повернення з нарадчої кімнати суд оголосив вступну та резолютивну частини рішення.

ПРАВОВА ПОЗИЦІЯ СТОРІН.

Доводи прокурора.

Позовні вимоги обґрунтовуються тим, що КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» у 2018 році здійснювалась публічна закупівля природного газу, ідентифікатор закупівлі: UA-2018-11-01-000520-с. За результатами закупівлі переможцем закупівлі визнано ТОВ «Кастум» (із ціновою пропозицією 1715679,00 грн), із яким у подальшому, 04.12.2018 позивач 3 уклав договір № 207 про постачання природного газу.

Згодом позивач 3 та відповідач уклали додаткові угоди до основного договору в частині зміни ціни товару (газу). На думку прокурора, додаткові угоди № 1, 2, 3 укладені з порушенням вимог чинного законодавства про публічні закупівлі та є нікчемними, оскільки цими угодами збільшено ціну товару (1000 м3 газу). При цьому, ТОВ «Кастум» не надано належних підтверджуючих документів для обґрунтування необхідності підвищення ціни за одиницю товару. Такі дії відповідача є порушенням п. 2 ч. 4 ст. 36 ЗУ «Про публічні закупівлі» (в редакції, що діяла на час укладення договору та додаткових угод до нього).

Оскільки укладені додаткові угоди № 1, 2, 3 є нікчемними в силу закону і не потребують визнання їх недійсними судом (постанова ВСУ від 18.06.2021 у справі № 927/491/19), в результаті їх укладення державі заподіяна шкода за на загальну суму 229826,57 грн. Цю суму прокурор просить стягнути з відповідача на користь позивача 3.

Відповідь на пояснення позивача 3. Прокурор не погоджується із доводами, наведеними КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» у письмових поясненнях. Зазначає, що документи, які підтверджують коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін. Однак, в порушення вимог законодавства та за наявності відкритої, публічної інформації про відсутність коливання цін природного газу в бік збільшення сторонами договору укладені додаткові угоди № 1 від 03.01.2019 та № 2 від 15.01.2019, якими необґрунтовано збільшено ціну за товар. У подальшому, 28.10.2019, між сторонами укладена додаткова угода № 3, якою зменшено ціну за 1000 м3 природного газу до 10500,00 грн, що також перевищує узгоджену сторонами у договорі № 207 ціну - 10170,00 грн.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісної конкуренції, зловживань та корупційних дій робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є очевидним порушенням принципів процедури закупівлі.

Прокурор також вказує на свою незгоду із позицією позивача 3 щодо можливості представництва його інтересів у суді. Так, прокурор повідомляє, що ним вірно визначено позивачами уповноважений на вжиття заходів щодо усунення порушень інтересів держави у спірних правовідносинах державний орган - Південний офіс Держаудитслужби, орган місцевого самоврядування, наділений повноваженнями щодо контролю за фінансово-господарською діяльністю Позивача-2 - Херсонська обласна рада, та сторону договору, яка відповідно до ст. 670 Цивільного кодексу України повинна була вимагати у Відповідача повернення надмірно сплачених коштів - КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат».

Ураховуючи викладене, прошу суд задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Аргументи Південного офісу Держаудитслужби (позивач 1).

Позивач 1 жодних письмових пояснень по суті позовних вимог на адресу суду не надав, хоча про розгляд справи № 914/273/22 був поінформований належним чином. Усі прийняті у справі процесуальні документи скеровувалися на юридичну адресу, зазначену у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 65012, Одеська обл., місто Одеса, вулиця Канатна, будинок 83.

Станом на дату ухвалення рішення у цій справі поштова кореспонденція на адресу суду не поверталася.

Позиція Херсонської обласної ради (позивач 2).

Від позивача 2 на адресу Господарського суду Львівської області не надходило ніяких пояснень по суті позовних вимог.

Пояснення КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» (позивач 3).

У наданих поясненнях (вх. № 4886/22 від 22.02.2022) позивач 3 вказує на безпідставність звернення до господарського суду прокурора в інтересах, зокрема, КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат». А також, що прокуратурою при зверненні до суду із позовом не дотримано порядку, встановленого ч. 3, 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру».

Позивач 3 підтверджує факт укладення договору № 207 від 04.12.2018, проте зазначає, що фактично відносини між сторонами в частині постачання та споживання природного газу виникли з 01.01.2019; зміна ціни газу є передбачена договором № 207 від 04.12.2018 пунктом 4.2.; а на підтвердження коливання ціни на ринку ТОВ «Кастум» офіційно надало позивачеві 3 листи щодо внесення змін до договору на 10% та цінові довідки Торгово-промислової палати про збільшення ціни газу на ринку на території України. Звертає увагу суду на те, що не підписавши додаткові угоди КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» мало б катастрофічні наслідки у вигляді відключення газу у зимовій період, призвело б до технічних поломок всієї системи опалення, та найголовніше - загроза життю підопічних, які проживають в комунальному закладі.

Зазначає, що не визнає висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, наданого Держаудитслужбою, та ставить законність вказаної перевірки під сумнів. Головним державним аудитором було зроблено висновок, що додаткові угоди № 1 та № 2 були збільшені на 21%, а саме - ціна збільшена з 10170 грн. до 12305,70 грн, посилаючись лише на постанову Верховного Суду від 18.06.2021 у справі № 927 /491/19, всупереч закону не надавши обґрунтований розрахунок відповідних сум.

Позивач 3 вважає, що ним дотримано всіх норм законодавства по кожній додатковій угоді на 10%.

Просить суд залишити позов прокурора без розгляду.

Аргументи ТОВ «Кастум» (відповідач).

Відповідач станом на дату ухвалення рішення у справі відзиву на позов не подав, хоча про розгляд справи № 914/273/22 був проінформований належним чином.

Усі процесуальні документи, ухвалені судом у цій справі, надсилалися на юридичну адресу відповідача, зазначену у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: 79019, місто Львів, проспект Чорновола, будинок, 63.

Станом на 15.08.2022 до господарського суду не поверталася поштова кореспонденція, скерована на адресу відповідача.

Суд вважає, що ним було виконано умови Господарського процесуального кодексу України стосовно належного повідомлення сторін про час і місце розгляду справи, а відповідач мав достатньо часу для виконання вимог ухвал суду щодо встановленого строку на подання відзиву на позов, однак таким правом не скористався.

Відповідно до ч. 9 ст. 165 ГПК України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу за наявними матеріалами.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ.

КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» згідно із положенням, заснований на спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Херсонської області та перебуває в управлінні Херсонської обласної ради.

Головним розпорядником коштів зазначеного комунального закладу є департамент соціального розвитку Херсонської обласної державної адміністрації.

КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» (споживач) в 2018 році проведено відкриті торги по закупівлі (UA-2018-11-01-000520-с) ДК 021:201 - (код - 09123000-7 - Природний газ).

За результатами торгів замовником (споживачем) з переможцем відкритих торгів ТОВ «Кастум» (постачальником) укладено 04.12.2018 договір № 207 постачання природного газу. Загальна вартість Договору, як вказано у п. 4.1. такого, складає 1715679,00 грн., у тому числі ПДВ.

Відповідно до п.2.1. Договору, постачальник зобов`язується постачати природний газ споживачу в необхідних для споживача об`ємах (обсягах) - 168700 куб.м., а споживач зобов`язується своєчасно сплачувати постачальнику вартість природного газу у розмірі, строки та порядку, що визначені цим Договором.

Згідно з п. 4.1. Договору, загальна ціна газу до сплати за 1000 кубічних метрів - 10170, 00 грн,. з ПДВ.

Відповідно до п. п. 4.2. Договору, ціна газу підлягає зміні з наступних підстав: зміни ціни за одиницю товару не більш як на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі; узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без змін кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу інфляції, зміни курсу іноземної валюти або показників Platts у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни залежно від зміни такого курсу або таких показників, зміни біржових котирувань, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю.

Додатковою угодою № 1 від 03.01.2019 до договору, у зв`язку з узгодженою зміною ціни в бік збільшення, сторони дійшли згоди внести зміни в Договір № 207 постачання природного газу від 04.12.2018, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 11187,00 грн., з ПДВ.

Додатковою угодою № 2 від 15.01.2019 до Договору, у зв`язку з узгодженою зміною ціни в бік збільшення, сторони дійшли згоди внести зміни в Договір № 207 постачання природного газу від 04.12.2018, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 12305,70 грн., з ПДВ.

Додатковою угодою № 3 від 28.10.2019 до Договору, у зв`язку з узгодженою зміною ціни в бік зменшення, сторони дійшли згоди внести зміни в Договір № 207 постачання природного газу від 04.12.2018, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 10500,00 грн., з ПДВ.

Додатковою угодою № 4 від 27.12.2019 до Договору сторони досягли згоди щодо продовження строку дії Договору до 01.02.2020.

З наданих позивачем 3 письмових пояснень з доданими копіями документів вбачається, що при підписанні Додаткових угод № 1, 2, 3 відповідач для обґрунтування необхідності підвищення ціни подавав Експертний висновок № О-1025 від 29.11.2018 Черкаської торгово-промислової палати (виданий на замовлення Дочірнього підприємства «Газпостач» ПрАТ «Тернопільміськгаз») та цінові довідки: № В-7927 від 02.01.2019 Житомирської торгово-промислової палати та № 1295/21 від 04.06.2021 Харківської торгово-промислової палати, виданих на замовлення ТОВ «Кастум». Відповідач про зміну ціни на газ повідомляв споживача листами: від 02.01.2019 Вих. № 02/01/01 та від 11.01.2019 Вих. № 11/01/01, долучивши до таких проекти додаткових угод № 1 та № 2.

До матеріалів позовної заяви прокурором долучені копії рахунків-фактур, актів здачі-прийняття газу та платіжні доручення на оплату отриманого газу за спірний період.

Прокуратура листом № 15/2-324вих20 від 20.11.2020 повідомила Херсонську обласну раду щодо встановлених прокуратурою фактів порушення під час здійснення закупівлі природного газу КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» у ТОВ «Кастум» за договором від 04.12.2018 № 207 постачання природного газу за результатом відкритих торгів (UA-2018-11-01-000520-с) ДК 021:201 - (код - 09123000-7 - Природний газ). У листі прокуратура зазначала, що за результатами процедури закупівлі UA-2018-11-01-000520-с та договору на постачання природного газу були укладені додаткові угоди з порушенням вимог законодавства України про публічні закупівлі, якими зменшено кількість поставленого природного газу, збільшено ціну за одиницю товару, що закуповується, що в свою чергу не відповідає тендерній документації. Це свідчить про неефективне витрачання бюджетних коштів та порушення економічних інтересів держави. Цим же листом прокуратура зобов`язала Херсонську обласну раду надати завірені належним чином копії актів приймання-передачі природного газу, складених під час виконання договору № 207 від 04.12.2018, та платіжних документів, якими підтверджується оплата за поставлений природний газ упродовж 2018-2020 років.

Листом від 27.01.2021 № 421/172-01-01-23/58 Херсонська обласна рада повідомила прокуратуру про скерування копії листа останньої до КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» для опрацювання та надання відповіді та копій документів.

Прокуратура листом № 15/2-291вих-21 від 09.11.2021 повідомила КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» про необхідність подати інформацію про вжиті заходи щодо стягнення з ТОВ «КАСТУМ» надмірно сплачених бюджетних коштів або постачання товариством природного газу у кількості, передбаченій Договором № 207 від 04.12.2018.

Листом № 15/2-292вих-21 прокуратура звернулася до Управління Південного офісу Держаудитслужби в Херсонській області із запитом про проведення моніторингу процедури публічної закупівлі UA-2018-11-01-000520-с та надання інформації про вжиті заходи контролю за вказаним фактом, у тому числі щодо усунення виявлених порушень законодавства.

У наданому Висновку про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2018-11-01-000520-с вказано:

1) за результатом моніторингу розгляду тендерних пропозицій та їх оцінки встановлено порушення вимог пункту 4 частини першої статті 30 Закону;

2) за результатами моніторингу питання наявності підстав для внесення змін до договору та їх оприлюднення встановлено порушення пункту 2 частини четвертої статті 36 Закону;

3) за результатами аналізу питання оприлюднення інформації щодо закупівлі встановлено порушення вимог абзацу десятого частини першої статті 10 Закону;

4) за результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, своєчасності надання інформації у випадках передбачених Законом - порушень не установлено.

Листом № 1/287 від 17.11.2021 КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» надав прокуратурі відповідь, у якій вказав, що Господарським судом Херсонської області ухвалою від 26.10.2021 у справі № 923/567/21 залишено без розгляду позов першого заступника керівника обласної прокуратури в інтересах держави в особі позивача-1 Херсонської обласної ради, позивача-2 Департаменту соціального розвитку Херсонської обласної державної адміністрації до відповідача-1 КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат», відповідача-2 ТОВ «Кастум» про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 229826,57 грн. Тому відсутні підстави щодо стягнення з ТОВ «Кастум» надмірно сплачених бюджетних коштів за постачання природного газу. Додатково повідомив, що ТОВ «Кастум» офіційно надало листи щодо внесення змін до договору на 10% та довідки Торгово-промислової палати про збільшення ціни газу на ринку.

Листом № 15/2-347вих-21 від 28.12.2021 прокуратура повідомила Південний офіс Держаудитслужби в порядку ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» про звернення з позовом до суду.

Листом № 15/2-338вих-21 від 20.12.2021 прокуратура повідомила Херсонську обласну раду та КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» в порядку ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» про звернення з позовом до суду.

ПОЗИЦІЯ СУДУ.

Щодо правомірності звернення прокурора з цим позовом до суду.

Аналізуючи підстави подання позову прокурором в інтересах Південного офісу Держаудитслужби, Херсонської обласної ради та Комунального закладу Херсонської обласної ради «Голопристанський геріатричний пансіонат», суд зазначає таке.

Статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Частинами 1, 3 ст. 4 ГПК України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Водночас, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Так, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99 з`ясовуючи поняття «інтереси держави» визначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття «інтереси держави» має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

З огляду на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Враховуючи зазначене, наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17 та від 15.05.2019 у справі № 911/1497/18.

Разом з тим, участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (ч. ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України, ч. 3 ст. 23 Закону України "»Про прокуратуру»).

Перший «виключний випадок» передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокурором у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

«Нездійснення захисту» виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

«Здійснення захисту неналежним чином» виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

«Неналежність» захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) «Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві права» передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

При цьому, на сьогодні однозначною є практика ЄСПЛ, яка відстоює позицію про можливість участі прокурора у справі тільки за наявності на це підстав.

В свою чергу, Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу (пункт 70 постанови від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц). Тобто, суд самостійно перевіряє, чи справді відсутній орган, що мав би для захисту інтересів держави звернутися до суду з таким позовом як заявив прокурор. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України «Про прокуратуру» застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту (пункт 70 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц). Іншими словами, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта лише тоді, коли той має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює.

Підставою для представництва прокурором інтересів держави є укладення за результатами процедури закупівлі UА-2018-11-01-000520-с договору на постачання природного газу та додаткових угод з порушенням вимог законодавства України про публічні закупівлі, якими суттєво зменшено обсяги предмета закупівлі, збільшено ціну за одиницю товару, що закуповується, що в свою чергу не відповідає тендерній документації. Це порушує основні принципи, передбачені ст. 5 Закону України «Про публічні закупівлі». Позивачем 3 (КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат») повідомлено обласну прокуратуру листом № 1/287 від 17.11.2021 про відсутність порушень під час укладення додаткових угод до договору.

Ні Херсонською обласною радою, ні позивачем 3 з часу укладення додаткових угод не вжито заходів щодо стягнення надмірно сплачених коштів до бюджету у судовому порядку. Відповідна позиція свідчить про пасивність дій уповноважених органів та відсутність з їх боку будь-яких намірів захистити порушені права держави.

З висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у підпунктах 76-81 постанови від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, слідує, що для підтвердження судом підстав для представництва прокурора інтересів держави в суді у випадку, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, достатнім є дотримання прокурором порядку повідомлення, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», та відсутність самостійного звернення компетентного органу до суду з позовом в інтересах держави протягом розумного строку після отримання такого повідомлення.

Підсумовуючи наведене, суд констатує, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, визначив належних позивачів, а також дотримався порядку повідомлення, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (лист-повідомлення № 15/2-347вих-21 від 28.12.2021, яким прокуратура повідомила Південний офіс Держаудитслужби; листом № 15/2-338вих-21 від 20.12.2021 прокуратура повідомила КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» та Херсонську обласну раду в порядку ч. 4 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» про звернення з позовом до суду).

Оскільки позовна заява була зареєстрована у Господарському суді Львівської області 01.02.2022, а відповідне попереднє інформування позивачів було здійснено у грудні 2021 року, суд констатує, що останні мали достатню кількість часу для реагування на дії зі сторони Херсонської обласної прокуратури, однак таким своїм правом не скористалися.

Жоден із позивачів не звернувся до суду із позовом про захист порушеного права держави про стягнення з відповідача надмірно сплачених коштів; відповідних заходів задля усунення існуючого порушення права позивачі не вивали, внаслідок чого прокурор правомірно звернувся до суду.

З огляду на все викладене, суд відмовляє у задоволенні заяви про залишення позову без розгляду.

Щодо заявлених позовних вимог.

Статтею 7 Закону України «Про публічні закупівлі» визначені органи, які здійснюють державне регулювання, контроль у сфері закупівель, а саме Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю.

Відповідно до пункту 3 статті 13 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» до відання місцевих державних адміністрацій належить вирішення питань, зокрема, бюджету фінансів та обліку.

Також, згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 16 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» місцеві державні адміністрації в межах повноважень, визначених Конституцією і законами України, здійснюють на відповідних територіях державний контроль за збереженням і раціональним використанням державного майна та станом фінансової дисципліни, обліку та звітності, виконанням державних контрактів і зобов`язань перед бюджетом, належним і своєчасним відшкодуванням шкоди, заподіяної державі.

Головним розпорядником коштів зазначеного комунального закладу є департамент соціального розвитку Херсонської обласної державної адміністрації.

Відповідно до статті 22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі, а також здійснює контроль за повнотою надходжень, взяттям бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачами бюджетних коштів і витрачанням ними бюджетних коштів.

Згідно зі ст. 26 Бюджетного кодексу України, контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 Бюджетного кодексу України, розпорядники бюджетних коштів в особі їх керівників організовують внутрішній контроль і внутрішній аудит та забезпечують їх здійснення у своїх установах і на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління таких розпорядників бюджетних коштів.

КЗ ХОР «Голопристанський геріатричний пансіонат» (споживач) в 2018 році проведено відкриті торги по закупівлі (UA-2018-11-01-000520-с) ДК 021:201 - (код - 09123000-7 - Природний газ).

За результатами торгів замовником (споживачем) з переможцем відкритих торгів ТОВ «Кастум» (постачальником) укладено 04.12.2018 договір № 207 постачання природного газу. Загальна вартість Договору, як вказано у п. 4.1. такого, складає 1715679,00 грн., у тому числі ПДВ.

Відповідно до п.2.1. Договору, постачальник зобов`язується постачати природний газ споживачу в необхідних для споживача об`ємах (обсягах) - 168700 куб.м., а споживач зобов`язується своєчасно сплачувати постачальнику вартість природного газу у розмірі, строки та порядку, що визначені цим Договором.

Згідно з п. 4.1. Договору, загальна ціна газу до сплати за 1000 кубічних метрів - 10170, 00 грн,. з ПДВ.

Відповідно до п. п. 4.2. Договору, ціна газу підлягає зміні з наступних підстав: зміни ціни за одиницю товару не більш як на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі; покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі; узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без змін кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг); зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок; зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу інфляції, зміни курсу іноземної валюти або показників Platts у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни залежно від зміни такого курсу або таких показників, зміни біржових котирувань, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю.

Додатковою угодою № 1 від 03.01.2019 до договору, у зв`язку з узгодженою зміною ціни в бік збільшення, сторони дійшли згоди внести зміни в Договір № 207 постачання природного газу від 04.12.2018, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 11187,00 грн., з ПДВ.

Додатковою угодою № 2 від 15.01.2019 до Договору, у зв`язку з узгодженою зміною ціни в бік збільшення, сторони дійшли згоди внести зміни в Договір № 207 постачання природного газу від 04.12.2018, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 12305,70 грн., з ПДВ.

Додатковою угодою № 3 від 28.10.2019 до Договору, у зв`язку з узгодженою зміною ціни в бік зменшення, сторони дійшли згоди внести зміни в Договір № 207 постачання природного газу від 04.12.2018, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 10500,00 грн., з ПДВ.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на момент підписання та виконання Договору), умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що назначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Згідно з нормами ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Так відповідно до частини 1 статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно зі Законом України «Про публічні закупівлі» зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 36 цього Закону, зокрема за пунктом 2 частини 4 наведеної норми - у випадку коливання цін на ринку товару у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10 % та не збільшуючи загальну суму договору.

Згадана норма закону застосовується у разі значного коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводили новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону «Про публічні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.

Відповідно до роз`яснень Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю» від 07.04.2015 № 3302-05/11398-07, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору, сторони договору зобов`язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу. Водночас внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

При підписанні Додаткових угод № 1, 2, 3 відповідач подавав:

1) експертний висновок № О-1025 від 29.11.2018 у якому вказано, що станом на 01.12.2018, на підставі інформації підприємств постачальників природного газу та Національної акціонерної компанії «Нафтогаз України» вартість природного газу для промислових споживачів, для бюджетних установ та організацій, інших споживачів, які не підпадають під дію Положення про покладення спеціальних обов`язків на суб`єктів ринку природного газу для забезпечення загальносуспільних інтересів у процесі функціонування ринку природного газу становить 12180,00 - 13218,00 грн за 1000 кубічних метрів;

2) цінову довідку № В-7927 від 02.01.2019, яка містить інформацію про те, що ринкові ціни на дану продукцію, визначені на підставі аналізу інформаційної мережі Internet та ціни на газове паливо - природний газ для установ та організацій, що фінансуються з державного та місцевого бюджетів на території України станом на 01 січня 2019, складають: 11833,20 - 12795,00 грн. за 1000 кубічних метрів.

3) цінову довідку № 1295/21 від 04.06.2021, у якій зазначено, що для установ та організацій, які фінансуються з державного та місцевого бюджетів на умовах оплати протягом або після періоду постачання природного газу, згідно з інформацією офіційних сайтів суб`єктів ринку природного газу станом на 15.01.2019 ціна на газ складає 11516,28 - 13056,72 грн за 1000 кубічних метрів.

Суд констатує, що зазначені документи не можуть бути належними, допустимими та достатніми доказами на підтвердження коливання цін на ринку.

Постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

Верховний Суд України у постановах, від 26.02.2019 у справі № 925/683/18, від 26.03.2019 у справі № 912/898/18, від 16.04.2019 у справі № 915/346/19 неодноразово звертав увагу, що без належного обґрунтування, а також достатнього документального підтвердження, відсутні правові підстави для збільшення ціни товару за договором у відповідності до укладених додаткових угод і укладення таких додаткових угод є порушенням вимог п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Матеріалами справи підтверджується заподіяння збитків державі в особі Комунального закладу Херсонської обласної ради «Голопристанський геріатричний пансіонат» в результаті укладення додаткових угод у вигляді надмірно сплачених коштів у загальній сумі 229826,57 грн.

Частина перша статті 4 ГПК України визначає, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Тобто підставами для захисту цивільного права є його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно зі ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Статтею 13 ГПК України передбачено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Як встановлено ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно ч. 1 ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Частиною 2 статті 86 ГПК України передбачено, що жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Резюмуючи викладене, суд зазначає, що позовні вимоги є підставними та підлягають до задоволення.

СУДОВІ ВИТРАТИ.

Як передбачено п. 2 ч. 5 ст. 238 ГПК України, в резолютивній частині рішення зазначається про розподіл судових витрат.

За умовами ч. 1 ст. 129 ГПК України, судовий збір у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Оскільки позовні вимоги задоволено, судовий збір покладається на відповідача.

Керуючись ст.ст. 4, 13, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 129, 233, 236, 237, 238, 241, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (79019, м. Львів, проспект Чорновола, будинок 63, ідентифікаційний код 41087491) на користь Комунального закладу Херсонської обласної ради «Голопристанський геріатричний пансіонат» (75600, Херсонська область, м. Гола Пристань, вул. Чорноморська, будинок 103-А, ідентифікаційний код 22752404) надмірно сплачені кошти в сумі 229826,57 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (79019, м. Львів, проспект Чорновола, будинок 63, ідентифікаційний код 41087491) на користь Херсонської обласної прокуратури (73000, м. Херсон, вул. Михайлівська, будинок 33, ідентифікаційний код 04851120) 3447,40 грн судового збору.

Рішення суду набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України та може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду протягом 20 днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 22.08.2022.

Суддя Гоменюк З.П.