РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

22.08.2022Справа № 910/4473/21 (910/21355/21)

За позовною заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до Київської міської ради (01044, м. Київ, вул. Хрещатик,36, ідентифікаційний номер 22883141)

про зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн.

в межах справи №910/4473/21

За заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

Суддя Д.В. Мандичев

Секретар судовогозасідання Судак С.С.

Представники учасників:

від позивача- Тарасов С.О.

від відповідача- не з`явилися

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду м. Києва знаходиться справа №910/4473/21 про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 .

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради про зобов`язання вчинити дії та стягнення моральної шкоди у розмірі 10 000,00 грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на порушення відповідачем чинного законодавства щодо затвердження проекту землеустрою на відведення земельної ділянки у місті Києві та надання такої земельної ділянки безоплатно у власність позивача шляхом винесення відповідного рішення.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 28.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Підготовче засідання призначено на 14.02.2022.

24.01.2022 до суду надійшов відзив Київської міської ради на позовну заяву разом із клопотанням про закриття провадження у справі.

27.01.2022 до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 про продовження процесуальних строків на подання до суду відповіді на відзив.

07.02.2022 до суду надійшла відповідь позивача на відзив.

07.02.2022 до Господарського суду м. Києва надійшли письмові заперечення ОСОБА_1 щодо клопотання відповідача про закриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.02.2022 відмовлено Київській міській раді у задоволенні клопотання про закриття провадження у справі. Відкладено підготовче засідання у справі №910/4473/21 (910/21355/21) на 02.03.22

Водночас, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб.

Відповідно до положень статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

За змістом статей 10, 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя в Україні в умовах воєнного стану має здійснюватися у повному обсязі, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно з Указом Президента України "Про продовження дії воєнного стану в Україні" № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженого Законом України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

За наведених обставин призначене на 02.03.2022 судове засідання з розгляду справи № 910/4473/21 (910/21355/21) не відбулося з об`єктивних причин, що не залежать від суду.

02.03.2022 на офіційній веб-сторінці Ради суддів України оприлюднено рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, згідно з пунктом 5 яких судам рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя. Справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.

04.03.2022 Верховним Судом на офіційному веб-порталі опубліковано рекомендації щодо особливості здійснення правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, за змістом яких учасникам справи, чиї справи, перебувають в провадженні судів, які не припинили здійснювати правосуддя, рекомендовано подати заяву про відкладення розгляду справ у зв`язку з воєнними діями та/або про розгляд справ у режимі відеоконференції за допомогою будь-яких технічних засобів, зокрема власних.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2022 призначено розгляд справи у підготовчому засіданні на 15.06.2022.

14.06.2022 до Господарського суду міста Києва надійшло клопотання позивача про закриття підготовчого засідання у справі та призначення справи до розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 15.06.2022 відкладено підготовче засідання на 04.07.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 04.07.2022 закрито підготовче засідання у справі та призначено розгляд справи по суті на 22.08.2022.

У судовому засіданні 22.08.2022 представник позивача просив позовні вимоги задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце був належним чином повідомлений, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення 375.

Після виходу суду з нарадчої кімнати судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення та повідомлено, що повне рішення буде складено у термін, передбачений ч. 6 ст. 233 ГПК України.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення представника позивача, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулася до Київської міської ради для отримання у власність земельної ділянки, що розташована за адресою: АДРЕСА_2 .

15.04.2021 позивачем до Київської міської ради подано клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення вказаної земельної ділянки, зареєстроване 16.04.2021 за вх. № 425016020.

Разом із цим, упродовж місяця Київською міською радою не надано дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та не надано вмотивованої відмови у наданні такого дозволу, у зв`язку з чим позивач дійшла висновку про набуття з 16.05.2021 права на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки за мовчазною згодою у порядку абз. 3 ч. 7 ст.118 ЗК України (у редакції, що діяла станом на 16.05.2021).

Відтак, з метою реалізації вказаного права, 18.05.2021 позивачем укладено з Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛЕНД ІКС» договір № 59/21 на розроблення документації із землеустрою. Вартість робіт за Договором згідно з протоколом погодження договірної ціни на виконання робіт (додаток № 1 до Договору) становила 25 000,00 грн., що сплачені в повному обсязі.

Також позивачем подано до Київської міської ради повідомлення від 19.05.2021 про розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

У подальшому, листом від 08.06.2021 № 057-08/К-2003-2164 Департамент земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив позивача, що на підставі її повідомлення Департаментом підготовлено завдання на проектування, які враховуються під час розробки проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

07.07.2021 між позивачем та ТОВ «ЛЕНД ІКС» підписано акт здачі-приймання проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

У зв`язку з цим, 03.08.2021 позивачем направлено на адресу Київської міської ради клопотання про погодження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки по вулиці Юрія Іллєнка, 22-24, до якого додано оригінал проекту землеустрою.

Надалі, 05.11.2021 позивачем подано до Київської міської ради клопотання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки по АДРЕСА_2 , з орієнтовним розміром 0,11 гектарів, направленого позивачем 03.08.2021.

Оскільки, вказане клопотання Київською міською радою не розглянуто та жодних рішень по суті клопотання не прийнято, позивач звернулася з даним позовом до суду, в якому просить визнати протиправною бездіяльність Київської міської ради щодо не розгляду клопотання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки по АДРЕСА_2 та її надання безоплатно у власність позивачу, а також зобов`язати розглянути Київську міську раду вищезазначене клопотання позивача.

Крім того, позивач наголосила на заподіянні моральної шкоди протиправною бездіяльністю Київської міської ради, внаслідок чого просила стягнути з останнього моральну шкоду в розмірі 10 000,00 грн.

У свою чергу, Київська міська рада стверджує, що на клопотання позивача від 15.04.2021 (вх. від 16.04.2021 № 425010020) Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розроблено проект рішення Київської міської ради від 04.06.2021 № 08/231-1961/ПР.

Розглянувши клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянці ОСОБА_1 на АДРЕСА_2 та додані документи, враховуючи те, що заявлена ініціатива не відповідає містобудівній документації за функціональним призначенням, а саме: земельна ділянка належить частково до території вулиць і доріг та частково до території громадських будівель і споруд, на зазначену земельну ділянку відсутній затверджений детальний план або план зонування цієї території відповідно до статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також відповідно до частини першої статті 134 ЗК України земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них (оренда, суперфіцій, емфітевзис), у тому числі з розташованими на них об`єктами нерухомого майна державної або комунальної власності, підлягають продажу окремими лотами на конкурентних засадах (земельних торгах), крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті, керуючись статтями 9, 123 ЗК України, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо розмежування земель державної та комунальної власності», пунктом 34 частини першої статті 26 закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Київська міська рада вирішила відмовити громадянці ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для житлової забудови і комерційної забудови для будівництва житлового будинку з вбудованими офісними приміщеннями та автостоянкою на АДРЕСА_2 орієнтовною площею 0.11 га.

Також, на клопотання позивача від 20.04.2021 вх. № 621910167 Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розроблено проект рішення Київської міської ради від 10.06.2021 №08/231-2031/ПР щодо відмови позивачу в наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою. Відповідне рішення прийнято Київською міською радою 07.10.2021 № 2817/2858.

Дані проекти рішень Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та рішення Київської міської ради опубліковані на офіційному веб-сайті Київської міської ради.

Відповідно до ст. 83 ЗК України у комунальній власності перебувають усі землі в межах населених пунктів, крім земель приватної та державної власності, а також земельні ділянки за їх межами, на яких розташовані об`єкти комунальної власності.

Розпорядження землями комунальної власності міста Києва, в тому числі надання земельних ділянок у власність чи у користування, у відповідності до статті 9 ЗК України, Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо розмежування земель державної та комунальної власності» відноситься до виключних повноважень Київської міської ради як колегіального органу.

Відповідно до частини першої та другої статті 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону. Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.

Згідно з частиною 6 статті 118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до Ради міністрів Автономної Республіки Крим. Верховній Раді Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею.

Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних одиниць, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку (частина 7 статті 118 ЗК України у редакції, чинній до 27.05.2021).

У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність особи, якій належить право власності на об`єкт нерухомості (жилий будинок, іншу будівлю, споруду), розташований на такій земельній ділянці, або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки (абзац 2 частини 7 статті 118 ЗК України у редакції, чинній з 27.05.2021).

Пунктом 34 частини 1 статті 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що вирішення відповідно до Закону питань регулювання земельних відносин є виключною компетенцією пленарних засідань сільських, селищних, міських рад, а відповідно до пункту 2 ст. 22 Закону України «Про столицю України - місто-герой Київ» Київська міська рада має право визначати особливості землекористування.

Відповідно до рішення Київської міської ради від 20.04.2017 № 241/2463 «Про затвердження Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві» (далі - Порядок № 241/2463) та відповідно до Положення про Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого рішенням Київської міської ради від 19.12.2002 №182/342 (далі - Положення № 182/342) Департамент земельних ресурсів має право на розгляд клопотань про передачу земельної ділянки у власність (в оренду).

Відповідно до пункту 2.1 розділу другого Порядку набуття прав на землю із земель комунальної власності у місті Києві, затвердженого рішенням Київської міської ради від 20.04.2017 № 241/2463 (далі - Порядок), зацікавлена особа звертається до Київської міської ради через приймальню Київради з земельних питань з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або заявою на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюється право суборенди, сервітуту, технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок.

Пунктом 2.2 розділу другого Порядку передбачено, що до клопотання про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або до заяви на розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж частини земельної ділянки, на яку поширюється право суборенди, сервітуту, до технічної документації із землеустрою щодо поділу та об`єднання земельних ділянок подаються документи, визначені конкретно для кожного виду документації із землеустрою, згідно з додатками 2, 3 до цього рішення.

Відповідно до пункту 2.12 Порядку у разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Київська міська рада не надала дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або вмотивованої відмови в наданні такого дозволу, зацікавлена особа в місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу за принципом мовчазної згоди, про що письмово повідомляє Київську міську раду через приймальню Київради з земельних питань. До письмового повідомлення, в якому зазначається реєстраційний номер справи-клопотання, додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Згідно з пунктом 4.3 розділу четвертого Порядку, громадяни, зацікавлені в одержанні земельної ділянки у межах міста Києва для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), індивідуального гаражного та дачного будівництва чи ведення садівництва, подають до Київської міської ради через приймальню Київради з земельних питань клопотання про передачу земельної ділянки у власність (в оренду). У клопотанні про передачу земельної ділянки у власність (в оренду) зазначаються цільове призначення ділянки, орієнтовний розмір і місце розташування земельної ділянки. У клопотанні відповідно до Закону України "Про захист персональних даних" також зазначається згода громадянина на обробку в ПК "Кадастр" його персональних даних, зазначених у клопотанні та доданих до нього документах. До клопотання додаються документи, визначені згідно з додатком 2 до цього рішення.

Судом встановлено, що 15.04.2021 позивачем до Київської міської ради подано клопотання (зареєстроване 16.04.2021 за вх. № 425016020) про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та 19.05.2021 повідомлення про розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу за принципом мовчазної згоди.

Пунктом 2.14 Порядку передбачено, що на підставі повідомлення зацікавленої особи про розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без одержання дозволу Київської міської ради на її розроблення, у разі набуття такого права відповідно до вимог чинного законодавства, Департамент земельних ресурсів у десятиденний термін надає розробнику проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки завдання на проектування, які враховуються під час розробки проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

Відтак, листом від 08.06.2021 № 057-08/К-2003-2164 Департамент земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив позивача, що на підставі її повідомлення Департаментом підготовлено завдання на проектування, які враховуються під час розробки проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки.

03.08.2021 позивачем направлено на адресу Київської міської ради клопотання про погодження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки по АДРЕСА_2 , до якого додано оригінал проекту землеустрою.

Надалі, 05.11.2021 позивачем подано до Київської міської ради клопотання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки по АДРЕСА_2 , з орієнтовним розміром 0,11 гектарів, направленого позивачем 03.08.2021.

Відповідно до частин 6, 7 статті 186 ЗК України Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, органи виконавчої влади або органи місцевого самоврядування, інші суб`єкти, визначені цією статтею, зобов`язані протягом десяти робочих днів з дня одержання документації із землеустрою безоплатно надати або надіслати рекомендованим листом з повідомленням розробнику свої висновки про її погодження або про відмову в погодженні з обов`язковим посиланням на закони та прийняті відповідно до них нормативно-правові акти, що регулюють відносини у відповідній сфері. Строк дії таких висновків є необмеженим. Підставою для відмови у погодженні та затвердженні документації із землеустрою може бути лише невідповідність її положень вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, документації із землеустрою або містобудівної документації.

Статтею 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Згідно з частиною 11 статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України "Про доступ до публічної інформації". Проекти актів органів місцевого самоврядування оприлюднюються в порядку, передбаченому Законом України "Про доступ до публічної інформації", крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.

Відтак, на клопотання позивача від 15.04.2021 (вх. від 16.04.2021 № 425010020) відповідно до статей 9, 118 ЗК України та Порядку № 241/2463, Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розроблено проект рішення Київської міської ради від 04.06.2021 № 08/231-1961/ПР щодо відмови громадянці ОСОБА_1 у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для житлової забудови і комерційної забудови для будівництва житлового будинку з вбудованими офісними приміщеннями та автостоянкою на АДРЕСА_2 орієнтовною площею 0.11 га.

Рішення мотивовано тим, що заявлена ініціатива не відповідає містобудівній документації за функціональним призначенням, а саме: земельна ділянка належить частково до території вулиць і доріг та частково до території громадських будівель і споруд, на зазначену земельну ділянку відсутній затверджений детальний план або план зонування цієї теритрії відповідно до статті 24 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», а також відповідно до частини першої статті 134 ЗК України земельні ділянки державної чи комунальної власності або права на них (оренда, суперфіцій, емфітевзис), у тому числі з розташованими на них об`єктами нерухомого майна державної або комунальної власності, підлягають продажу окремими лотами на конкурентних засадах (земельних торгах), крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті, керуючись статтями 9, 123 ЗК України, Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів щодо розмежування земель державної та комунальної власності», пунктом 34 частини першої статті 26 закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Судом враховано, що проект рішення від 04.06.2021 № 08/231-1916 та рішення Київської міської ради від 23.09.2021 № 2617/2658 опубліковані на офіційному веб-сайті Київської міської ради.

Також на клопотання позивача від 20.04.2021 вх. № 621910167 відповідно до статей 9, 118 ЗК України та Порядку № 241/2463, Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) розроблено проект рішення Київської міської ради від 10.06.2021 №08/231-2031/ПР про відмову у задоволенні клопотання позивача. Як слідує з даного рішення від 07.10.2021 № 2817/2858, підстави для відмови у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність аналогічні тим, що викладені в проекті рішення від 04.06.2021 № 08/231-1916 та рішенні Київської міської ради від 23.09.2021 № 2617/2658.

Проект рішення від 10.06.2021 № 08/231-2031/ПР та рішення Київської міської ради від 07.10.2021 № 2817/2858 також опубліковані на офіційному веб- сайті Київської міської ради.

Отже судом встановлено, що за наслідками розгляду клопотань позивача Київською міською радою прийняті рішення про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність для житлової забудови і комерційної забудови для будівництва житлового будинку з вбудованими офісними приміщеннями та автостоянкою на АДРЕСА_2 орієнтовною площею 0.11 га.

За наведених обставин суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для констатування та визнання протиправною бездіяльності Київської міської ради щодо не розгляду клопотання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки по АДРЕСА_2 та її надання безоплатно у власність позивачу, а також щодо необхідності зобов`язати Київську міську раду розглянути вищезазначене клопотання позивача.

У контексті наведеного суд вважає за необхідне наголосити також на тому, що позивач не скористався правом на оскарження прийнятих Київською міською радою рішень про відмову у наданні дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність.

Відповідно до статті 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, згідно з частиною другої цієї статті є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

До складу збитків включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (стаття 225 Господарського кодексу України).

За загальними положеннями, передбаченими статтею 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, заподіяна майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Шкода, завдана фізичній або юридичній особі незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю посадової або службової особи органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування при здійсненні нею своїх повноважень, відшкодовується державою, Автономною Республікою Крим або органом місцевого самоврядування незалежно від вини цієї особи, відшкодовується на підставі статті 1174 цього Кодексу.

Статті 1173, 1174 ЦК України є спеціальними і передбачають певні особливості, характерні для розгляду справ про деліктну відповідальність органів державної влади та посадових осіб, які відмінні від загальних правил деліктної відповідальності. Так, зокрема, цими правовими нормами передбачено, що для застосування відповідальності посадових осіб та органів державної влади наявність їх вини не є обов`язковою. Втім, ці норми не заперечують обов`язкової наявності інших елементів складу цивільного правопорушення, які є обов`язковими для доказування у спорах про стягнення збитків.

Необхідною підставою для притягнення органу державної влади до відповідальності у виді стягнення шкоди є наявність трьох умов: неправомірні дії цього органу, наявність шкоди та причинний зв`язок між неправомірними діями і заподіяною шкодою, і довести наявність цих умов має позивач, який звернувся з позовом про стягнення шкоди на підставі статті 1173 ЦК України.

У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.03.2019 у справі № 920/715/17.

Згідно із частинами першою - третьою статті 23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку зі знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

За змістом частини четвертої статті 23 ЦК України при визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

З огляду на те, що «розумність» і «справедливість» є оціночними поняттями, суди, насамперед першої та апеляційної інстанцій, які заслуховують сторін та встановлюють фактичні обставини справи, мають широкий діапазон розсуду під час визначення розумного та справедливого (співмірного) розміру відшкодування моральної шкоди.

Стверджуючи про завдання моральної шкоди протиправною бездіяльністю Київської міської ради внаслідок не розгляду клопотання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки по АДРЕСА_2 та її надання безоплатно у власність позивачу, остання наголосила на спричиненні їй душевних страждань, переживань, стресу та відчуття невизначеності. Позивач вказує, що вона мала законні очікування на розгляд свого клопотання, проте у зв`язку з тривалим процесом прийняття рішення в позивача виникло психічне напруження, розчарування та відчуття дискримінації з огляду на успішний розгляд клопотань інших заявників.

У той же час, право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зв`язку між порушенням та моральною шкодою. При цьому, обов`язок доведення наявності підстав для відшкодування моральної шкоди покладається на особу, що вимагає її відшкодування.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.

Згідно з частинами 1, 3 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.

Належність доказів - спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини.

Позивач як особа, яка вважає, що її право порушено самостійно визначає докази, які на його думку підтверджують заявлені вимоги.

Розглянувши вимоги позивача щодо відшкодування моральної шкоди в розмірі 10 000,00 грн., суд дійшов висновку про недоведеність належними та допустимими доказами стверджених позивачем обставин щодо наявності протиправної бездіяльності Київської міської ради щодо не розгляду клопотання про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки, а також щодо наявності моральної шкоди, у зв`язку з чим вимоги про відшкодування моральної шкоди не підлягають задоволенню.

Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до статей 76, 77 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Статтею 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

За таких обставин, витрати по сплаті судового збору покладаються у порядку ст. 129 Господарського процесуального кодексу України на позивача.

Керуючись ст.ст. 74, 76-80, 129, 236 - 242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні позову відмовити повністю.

2. Судові витрати покласти на позивача.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повний текст рішення складено 25.08.2022

Суддя Д.В. Мандичев