ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.08.2022 року м.Дніпро Справа № 904/1730/22

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Березкіної О.В. (доповідач)

суддів: Антоніка С.Г., Іванова О.Г.

секретар судового засідання: Логвіненко І.Г.

Представники сторін:

від позивача : Дерило В.Г., витяг з ЄДР б/н , представник;

інші учасники процесу в судове засідання не з`явилися

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури

на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2022 року про відмову у забезпеченні позову у справі № 904/1730/22

за позовом заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради

до Товариства з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс"

про зобов`язання повернути земельну ділянку та скасування державної реєстрації прав.

ВСТАНОВИВ:

Позивач - Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс" з позовною заявою, в якій просив суд:

- зобов`язати Товариство з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс" повернути Дніпровській міській раді земельну ділянку площею 185 кв.м, розташовану по пр. Героїв, буд. 37в у м. Дніпрі, привівши її у придатний до використання стан, шляхом знесення розміщених на ній будівель і споруд;

- скасувати державну реєстрацію прав на багатофункціональну будівлю, розташовану по пр. Героїв, буд. 37в у м. Дніпрі, загальною площею 175 кв.м, за Товариством з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс" від 14.05.2020 № 36518120, вчинену приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Батовою Л.Г., з одночасним припиненням речових прав Товариства з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс" на вказаний об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101).

Одночасно з позовною заявою Прокурором подано заяву про забезпечення позову, в якій він просив накласти арешт на нерухоме майно, що є предметом позову, а саме: на багатофункціональну будівлю, розташовану за адресою: проспект Героїв, будинок 37 в у м. Дніпрі, загальною площею 175 кв.м, відомості щодо якого внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 101; заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс" та будь-яким іншим особам, у тому числі суб`єктам державної реєстрації прав (державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам) вчиняти будь-які дії, пов`язані з державною реєстрацією речових прав щодо багатофункціональної будівлі, розташованої за адресою: проспект Героїв, будинок 37 В у м. Дніпрі, загальною площею 175 кв.м, відомості щодо якого внесено до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за № 101, у тому числі шляхом укладення договорів купівлі-продажу, дарування, міни, про задоволення вимог іпотекодержателя, передачі в оренду, поділу об`єкта тощо.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2022 року у справі №904/1730/22 відмовлено Заступнику керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в задоволенні заяви про забезпечення позову.

Не погодившись з ухвалою суду, позивач - Дніпропетровська обласна прокуратура, яка діє в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради, звернулась з апеляційною скаргою, в якій просила скасувати ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2022 у справі № 904/1730/22 та забезпечити позов у спосіб, зазначений у заяві прокурора.

В обґрунтування своєї скарги апелянт посилається на неповне з`ясування обставин справи.

Зокрема, апелянт вважає, що обраний прокурором вид забезпечення позову не призводить до невиправданого обмеження майнових прав відповідача, оскільки майно фактично залишиться у володінні та користуванні титульного власника (відповідача), а буде обмежено лише можливість розпоряджатися ним.

За таких обставин, з метою забезпечення реального захисту порушених прав та інтересів позивача у майбутньому, заява Дніпропетровської обласної прокуратури підлягала задоволенню.

Всі ці обставини, на думку апелянта, є підставами для скасування ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2022 у справі №904/1730/22 та задоволення заяви заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури про забезпечення позову у зазначений ним спосіб.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 22.07.2022 року (у складі колегії суддів: головуючий суддя Березкіна О.В. (доповідач), судді Іванов О.Г., Орєшкіна Е.В.) відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Дніпропетровської обласної прокуратури на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2022 року у справі № 904/1730/22. Розгляд справи призначено у судовому засіданні на 10.08.2022 року на 10:00 год. в приміщенні Центрального апеляційного господарського суду за адресою: м. Дніпро, пр. Дмитра Яворницького, 65, зал судових засідань №207.

09.08.2022 року розпорядженням керівника апарату суду відповідно до пункту 2.4.6 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду призначено повторний автоматизований розподіл справи №904/1730/22 у зв`язку з відпусткою судді Орєшкіної Е.В., визначеного протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 14 липня 2022 року.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.08.2022, справу №904/1730/22 передано колегії суддів у складі: Березкіна О.В. (головуючий, доповідач), судді: Антонік С.Г., Іванов О.Г.

В судовому засіданні 10.08.2022 року представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги, просив її задовольнити, а представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Порушення права на розгляд справи упродовж розумного строку було неодноразово предметом розгляду Європейським судом з прав людини у справах проти України.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 згаданої Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України", рішення Європейського суду з прав людини від 27.04.2000 року у справі "Фрідлендер проти Франції"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення Європейського суду з прав людини від 30.11.2006 року у справі "Красношапка проти України").

Відповідно до статті 273 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції розглядається протягом тридцяти днів з дня постановлення ухвали про відкриття апеляційного провадження у справі.

Зважаючи на те, що в ході апеляційного розгляду справи судом апеляційної інстанції було створено сторонам необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства, надано достатньо часу та створено відповідні можливості для реалізації кожним учасником своїх процесуальних прав, передбачених ст. 42 ГПК України, колегія суддів вважає за можливе закінчити розгляд апеляційної скарги в даному судовому засіданні.

10.08.2022 року в судовому засіданні було оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, перевіривши відповідність оскаржуваної ухвали нормам діючого законодавства, Центральний апеляційний господарський суд дійшов висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що позивач - Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради звернувся до Товариства з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс" з позовною заявою про зобов`язання повернути Дніпровській міській раді земельну ділянку площею 185 кв.м, розташовану по пр. Героїв, буд. 37в у м. Дніпрі, привівши її у придатний до використання стан, шляхом знесення розміщених на ній будівель і споруд; скасувати державну реєстрацію прав на багатофункціональну будівлю, розташовану по пр. Героїв, буд. 37в у м. Дніпрі, загальною площею 175 кв.м, за Товариством з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс" від 14.05.2020 № 36518120, вчинену приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Батовою Л.Г., з одночасним припиненням речових прав Товариства з обмеженою відповідальністю "МКТ-Сервіс" на вказаний об`єкт нерухомого майна (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна - 101).

Звертаючись з заявою про забезпечення позову, позивач Заступник керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради посилався на те, що у випадку невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірне нерухоме майно та заборони вчиняти певні дії, виконання рішення, постановленого за позовом прокурора, буде унеможливлено, оскільки володілець вказаного спірного нерухомого майна має реальні можливості здійснити його відчуження.

До такого висновку позивач дійшов з огляду на те, що Гречін Є.В., за яким було зареєстровано право приватної власності на багатофункціональну будівлю площею 175 кв.м., що знаходиться за адресою: пр.Героїв, буд.37в у м.Дніпро ( реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна -101), на підставі договору купівлі продажу від 14.08.2001 № 11/016, укладеного на Товарній біржі «Дніпродзержинська» ( реєстраційний напис № 280 від 18.08.2001), за актом приймання-передачі від 12.11.2019 року передав дане майно до Статутного капіталу ТОВ « Грейт Естейт», яке в свою чергу, 14.05.2020 року передало дане майно до Статутного капіталу ТОВ « МКТ-Сервіс».

Відмовляючи у задоволенні заяви про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що прокурором не надано належних доказів на підтвердження вчинення ТОВ "МКТ-Сервіс" дій, направлених на відчуження спірного майна, тоді як умовою застосування заходів до забезпечення позову за вимогами майнового характеру є достатньо обґрунтоване припущення, що майно (в тому числі грошові суми, цінні папери тощо), яке є у відповідача на момент пред`явлення позову до нього, може зникнути, зменшитись за кількістю або погіршитись за якістю на момент виконання рішення.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.

Статтею 136 Господарського процесуального кодексу України визначено, що господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 частини першої статті 137 Господарського процесуального кодексу України визначено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням такого: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Отже, умовою застосування заходів до забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, що має бути підтверджено доказами наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

Суд зазначає, що обранням належного, відповідно до предмета спору, заходу до забезпечення позову дотримується принцип співвіднесення виду заходу до забезпечення позову із заявленими прокурором вимогами, чим врешті досягаються: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову та як наслідок ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Під час вирішення питання щодо забезпечення позову, обґрунтованість позову не досліджується, адже питання обґрунтованості заявлених позовних вимог є предметом дослідження судом під час розгляду спору по суті і не вирішується ним під час розгляду клопотання про забезпечення позову.

Разом з тим, статтею 129 Конституції України визначено принципи рівності усіх учасників процесу перед законом і судом, змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, як одні з основних засад судочинства.

Отже, будь-яке рішення господарського суду повинно прийматися з дотриманням зазначених принципів, які виражені також у статтях Господарського процесуального кодексу України.

Принцип рівності перед законом і судом в процесуальному аспекті означає рівність суб`єктивних процесуальних прав усіх учасників судового процесу незалежно від їх особистих якостей (правового статусу, майнового стану), визначення процесуального становища учасників судочинства тільки процесуальним законодавством і ніяким іншим, визначення процесуального порядку розгляду справ певною процесуальною формою.

В матеріальному аспекті принцип рівності повинен розумітися так, що до всіх учасників процесу матеріальний закон має застосовуватися однаково (право є застосуванням рівного масштабу до різних осіб).

Принцип змагальності сторін полягає в тому, що сторони в процесі зобов`язані в процесуальній формі довести свою правоту за допомогою поданих ними доказів переконати суд в обґрунтованості своїх вимог чи заперечень.

Частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Достатньо обґрунтованою для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує застосування певного заходу забезпечення позову. Про такі обставини може свідчити вчинення боржником дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з кредитором, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо).

Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення боржника від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Проте, всупереч вищевказаних положень чинного законодавства прокурором не доведено належними доказами, що невжиття заходів забезпечення позову у вигляді накладення арешту на спірне нерухоме майно та заборона вчинення реєстраційних дії щодо останнього, може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду в разі задоволення позову про повернення земельної ділянки та скасування державної реєстрації прав на спірне нерухоме майно, або ускладнити ефективний захист порушеного права.

Окрім посилань на загальні норми процесуального права, які регулюють питання забезпечення позову, жодного доказу вчинення ТОВ "МКТ-Сервіс" дій, направлених на відчуження спірного майна, прокурором не надано.

Саме лише посилання прокурора на те, що нерухоме майно, з приводу якого виник спір, було відчужено первісним власником у якості внеску до статутного капіталу відповідача за актом приймання-передачі, не є обставиною, яка доводить необхідність вжиття заходів забезпечення позову з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи, 18.11.2019 приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Мазуренком С.В. на підставі акту приймання-передачі майна, яке передається до статутного капіталу ТОВ «Грейт Естейт», № 6 від 12.11.2019 зареєстровано право приватної власності за ТОВ «Грейт Естейт» ( ) на багатофункціональну будівлю, літ.-А-1, загальною площею 175 кв.м., розташованій на земельній ділянці по пр.Героїв, буд.37в у м.Дніпро (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101, номер запису про право власності 34245031).

У подальшому, 14.05.2020 право власності на багатофункціональну будівлю по пр.Героїв, буд.37в у м.Дніпро зареєстровано за ТОВ «МКТ-СЕРВІС» ( номер запису про право власності 36518120) на підставі акту прийому-передачі нерухомого майна до Статутного капіталу №1 від 14.05.2020.

При цьому, ОСОБА_1 на момент передачі майна до статутного капіталу ТОВ "МКТ-Сервіс" був первісним власником даного підприємства.

Згідно відомостей з сайту https://youcontrol.com.ua/, кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «МКТ-Сервіс» є ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "ГРЕЙТ ЕСТЕЙТ".

Проте, колегія суддів зазначає, що відповідні дії щодо спірного майна відбулись у 2020 році, а з позовом прокурор звернувся 29.06.2022 року, а тому розпорядження спірним майном відбулось внаслідок реалізації юридичною особою своїх корпоративних прав, а не внаслідок розпочатого прокурором судового провадження, отже, не доводять необхідність вжиття заходів забезпечення позову.

Таким чином, прокурором не надано будь-яких належних доказів на підтвердження того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних його прав або інтересів, за захистом яких він звернувся.

Оскільки, прокурором не підтверджена наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує застосування певного виду забезпечення позову, а тому, господарський суд Дніпропетровської області всебічно, повно, об`єктивно дослідив всі обставини справи, дав їм належну правову оцінку, правильно застосував норми матеріального права, з дотриманням норм процесуального права, що у відповідності до ст. 276 Господарського процесуального кодексу України є підставою для залишення апеляційної скарги без задоволення, а ухвали суду першої інстанції - без зміни.

Керуючись ст.ст.275-282 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури - залишити без задоволення.

Ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 01.07.2022 року про відмову у забезпеченні позову у справі № 904/1730/22- залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках, передбачених ч.3 ст. 287 ГПК України.

Повний текст постанови виготовлено та підписано 22.08.2022року.

Головуючий суддя О.В. Березкіна

Суддя О.Г.Іванов

Суддя С.Г. Антонік