ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"05" серпня 2022 р. м. Рівне Справа №918/38/22

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Пашкевич І.О., за участі секретаря судового засідання Ткачук І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до відповідача 1: Товариства з додатковою відповідальністю "Кузнецовське АТП-15637" в особі директора Пінчука Івана Андрійовича

до відповідача 2: ОСОБА_2

до відповідача 3: Державного реєстратора відділу з питань надання адміністративних послуг виконавчого комітету Корнинської сільської ради Дітчука Ярослава Михайловича

за участі третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Рибак Юлії Василівни

про визнання договору купівлі-продажу недійсним, визнання недійсним акту приймання-передачі та скасування реєстраційної дії (запису)

у судовому засіданні приймали участь представники:

- від позивача Марчук В.І., Ходак С.К.;

-від відповідача Брящей Р.І. (в режимі ВКЗ)

ВСТАНОВИВ:

У січні 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовом до відповідача 1 Товариства з додатковою відповідальністю "Кузнецовське АТП-15637" (далі Товариство) в особі директора Пінчука Івана Андрійовича, відповідача 2 ОСОБА_2 та відповідача 3 Державного реєстратора відділу з питань надання адміністративних послуг виконавчого комітету Корнинської сільської ради Дітчука Ярослава Миколайовича, у якому просив: визнати недійсним укладений між Товариством з додатковою відповідальністю "Кузнецовське АТП-15637", від імені якого діяв ОСОБА_3 , та ОСОБА_2 06 грудня 2021 року договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі відповідача 1 номінальною вартістю 26 961 гривня, що становить 10,% від загального розміру статутного капіталу; визнати недійсним акт приймання-передачі від 06.12.2021, яким відповідач 1 передав, а відповідач 2 прийняв частку в статутному капіталі Товариства з додатковою відповідальністю "Кузнецовське АТП-15637" номінальною вартістю 26 961 гривня, що становить 10,220732413% від загального розміру статутного капіталу, на підставі якого проведено реєстраційну дію (запис) від 08.12.249 державним реєстратором відділу з питань надання адміністративних послуг виконавчого комітету Корнинської сільської ради Дітчуком Ярославом Михайловичем; скасувати реєстраційну дію (запис) від 08.12.249: внесення змін до відомостей про юридичну особу, зміни складу або інформації про засновників, вчинену державним реєстратором виконавчого комітету Корнинської сільської ради Дітчуком Ярославом Михайловичем - в частині відчуження ОСОБА_2 частки в статутному капіталі Товариства з додатковою відповідальністю "Кузнецовське АТП-15637" номінальною вартістю 26 961 гривня, що становить 10,220732413% від загального розміру статутного капіталу.

Також позивач у позовній заяві просив витребувати у ТзДВ "Кузнецовське АТП-15637" договір купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТзДВ "Кузнецовське АТП-15637" від 06.12.2021 та у приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Рибак Юлії Васлівни нотаріальну справу щодо укладення договору купівлі-продажу частки у статутному капіталі ТзДВ "Кузнецовське АТП-15637" від 06.12.2021.

Ухвалою від 18.02.22, зокрема, прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на "15" березня 2022 р. Залучено до участі у справі в якості третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідачів Приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Рибак Юлію Василівну.

Розгляд справи неодноразово відкладався з підстав зазначених у відповідних ухвалах суду.

28 липня 2022 року на адресу суду від представників позивача надійшло клопотання про витребування доказів.

Ухвалою від 28.07.2022, зокрема, оголошено перерву та повідомлено учасників справи, що наступне підготовче судове засідання відбудеться "05" серпня 2022 р.

29 липня 2022 року на адресу суду від Приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Рибак Юлії Василівни надійшла заява про розгляд справи без участі останнього та письмові пояснення щодо суті спору.

04 серпня 2022 року на офіційну електронну адресу суду, а 05.08.2022 через відділ канцелярії та документального забезпечення суду, надійшов відзив на позов, підписаний представником ОСОБА_2 адвокатом Брящей Р.І.

05 серпня 2022 на адресу суду від представника відповідача 2 адвоката Брящей Р. надійшло заперечення на клопотання про витребування доказів.

У судовому засіданні 05 серпня 2022 року, судом залишено без розгляду клопотання позивача про витребування доказів, заявлене у позовній заяві, у зв`язку з його відкликанням представниками останнього.

Разом з тим, присутні представники позивача підтримали подане до суду 28.07.2022 клопотання про витребування доказів та просили його задоволити. Представник відповідача-2 заперечив проти задоволення вказаного клопотання з підстав зазначених у поданих запереченнях на нього.

Розглянувши клопотання представників позивача ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про витребування у ОСОБА_2 договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТДВ "Кузнецовське АТП-15637" та акту приймання-передачі від 06.12.2021 про прийняття ОСОБА_2 зазначеної частки в статутному капіталі Товариства, суд зазначає наступне.

В обґрунтування вказаного клопотання представники позивача зазначили, що позивачем вжито всіх належних заходів для подачі вказаного доказу самостійно, зважаючи на те, що до звернення до суду з даним позовом, ОСОБА_6 як учасник Товариства звертався 31.12.2021 та 12.01.2022 до директора Пінчука І.А. з письмовою вимогою (в порядку Закону України «Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю») надати договір купівлі-продажу частки в статутному капіталі ТДВ "Кузнецовське АТП-15637" та акту приймання-передачі. Проте, директор Пінчук І.А. вказані докази не надав.

Окрім цього, представники позивача вказують, що директор Пінчук І.А., після його звільнення 22 січня 2022 року, не передав в бухгалтерію Товариства вказаний договір та акт приймання-передачі, а тому вони відсутні в розпорядженні Товариства.

Разом з тим, як вбачається з письмових пояснень Приватного нотаріуса Рівненського міського нотаріального округу Рибак Юлії Василівни, ТДВ "Кузнецовське АТП-15637" та гр. ОСОБА_2 звернулися до останнього для засвідчення справжності підпису на документах, зокрема на акті приймання-передачі частки у статутному капіталі ТДВ "Кузнецовське АТП-15637". А від так, відповідно до посадових обов`язків нотаріуса, останнім було лише ознайомлено з наданим переліком документів без формування та зберігання реєстраційної справи чи копій вказаних документів.

Аналізуючи викладене вище, суд дійшов висновку, що оспорюваний договір купівлі-продажу та акт передачі від 06.12.2021 можливо отримати лише від ОСОБА_2 , який є стороною вказаного договору.

Зважаючи на те, що предметом позову є оспорюваний договір купівлі-продажу часток Товариства від 06.12.2021 та акт приймання-передачі від 06.12.2021 відчуження Товариством частки на користь відповідача ОСОБА_2 , суд вважає, що дані докази мають істотне значення для повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи і не можуть бути надані суду позивачем самостійно.

У відповідності до статті 81 Господарського процесуального кодексу України учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У клопотанні повинно бути зазначено: 1) який доказ витребовується; 2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати; 3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа; 4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу; 5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Суд може уповноважити на одержання витребуваних ним доказів заінтересовану сторону. Будь-яка особа, в якої знаходиться доказ, повинна видати його на вимогу суду. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

Окрім цього, суд розглянувши усне клопотання представника ОСОБА_2 адвоката Брящей Р.І. про поновлення процесуального строку на подачу відзиву на позов, дійшов наступного висновку.

Частиною 8 ст.165 ГПК України встановлено, що відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

В обґрунтування неможливості подати відзив у строк встановлений судом, представник відповідача зазначає, що відповідно до наданого суду Ордеру №1048214, в останнього з`явилися повноваження як представника ОСОБА_2 лише 18.07.2022. Разом з тим, сам ОСОБА_2 не є фахівцем в галузі права та не має можливості захистити свої права та інтереси самостійно, тому відмова у прийнятті до розгляду відзиву, на думку адвоката Брящей Р.І. буде порушувати процесуальні права останнього.

Вирішуючи питання про поновлення строку на подачу відзиву на позов, суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1,3,4 ст. 119 ГПК України, суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Якщо інше не встановлено законом, заява про поновлення процесуального строку, встановленого законом, розглядається судом, у якому належить вчинити процесуальну дію, стосовно якої пропущено строк, а заява про продовження процесуального строку, встановленого судом, - судом, який встановив строк, без повідомлення учасників справи. Одночасно із поданням заяви про поновлення процесуального строку має бути вчинена процесуальна дія (подані заява, скарга, документи тощо), стосовно якої пропущено строк.

Згідно ч.6 ст. 119 ГПК України, про поновлення або продовження процесуального строку суд постановляє ухвалу.

Окрім цього, судом враховано таке.

За змістом п.1 ст.6 Конвенції, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Європейський суд з прав людини, розглядаючи справи щодо порушення права на справедливий судовий розгляд, тлумачить вказану статтю як таку, що не лише містить детальний опис гарантій, надаваних сторонам у цивільних справах, а й захищає у першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями, - доступ до суду.

Правила, які регламентують етапи і терміни подачі заяви на судовий розгляд спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і відповідність нормам, а саме, принципу правової визначеності (рішення Європейського суду з прав людини у справі Ganete de Goni v. Spain (Кан`єте де Гоньі проти Іспанії). Враховуючи вищезазначене, правила, що стосуються предмета спору чи застосування цих правил, не повинні перешкоджати сторонам у отриманні доступного судового захисту (рішення Європейського суду з прав людини у справах Miragаll Escolano v. Spain (Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії); Zvolsky and Zvolska v. the Czech Republic (Звольський та Звольська проти Чехії).

Європейський суд з прав людини у справі Bellet v. France зазначив, що «стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права».

Принцип рівності сторін у процесі - у розумінні «справедливого балансу» між сторонами - вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно до другої сторони. (Рішення у справах «Dombo Beheer B.V. v. the Netherlands» від 27.10.1993, п.33, «Ankerl v. Switzerland» від 23.10.1996р., п.38, та «Надточій проти України» від 15.10.2008, п.26).

Публічний характер судового розгляду є істотним елементом права на справедливий суд, а відкритість процесу, як правило, включає право особи бути заслуханою в суді (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 20.12.2018 у справі №441/169/16-ц, провадження №61-20680св18).

Отже, право на справедливий судовий розгляд, закріплене в п.1 ст.6 Конвенції, необхідно розглядати як право на доступ до правосуддя.

Виходячи із завдань підготовчого провадження (ч.1 ст.177 ГПК України), останнє спрямоване на: остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; з`ясування заперечень проти позовних вимог; визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; вирішення відводів; визначення порядку розгляду справи; вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

З огляду на завдання підготовчого провадження, необхідність забезпечення сторонам реального доступу до правосуддя, надання розумного (достатнього) строку для вчинення певних процесуальних дій, повного та всебічного розгляду справи, суд дійшов висновку про необхідність поновлення відповідачу-2 строку для подачі відзиву на позов.

Відповідно до ч.1-2 ст. 183 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України), підготовче засідання проводиться за правилами, передбаченими статтями 196-205 цього Кодексу, з урахуванням особливостей підготовчого засідання, встановлених цією главою.

Суд відкладає підготовче засідання в межах визначеного цим Кодексом строку підготовчого провадження у випадках: визначених частиною другою статті 202 цього Кодексу; залучення до участі або вступу у справу третьої особи, заміни неналежного відповідача, залучення співвідповідача; в інших випадках, коли питання, визначені частиною другою статті 182 цього Кодексу, не можуть бути розглянуті у даному підготовчому засіданні.

Суд також враховує пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. № 475/97-ВР "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції", у якому визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи і такі критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Фрідлендер проти Франції").

Європейський суд з прав людини у рішенні у справі «Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства» роз`яснив, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ, і було б неприродно встановлювати один строк в конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин.

Таким чином, зважаючи на те, що всі завдання підготовчого провадження не можуть бути виконані у даному судовому засіданні, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи на іншу дату.

Керуючись ст. 80, 81, 119, 182, 202, 216, 234, 235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання представників ОСОБА_1 Ходака С.К. та ОСОБА_5 про витребування доказів задоволити.

2. Витребувати у ОСОБА_2 належним чином завірені копії для долучення до матеріалів справи договору купівлі-продажу частки в статутному капіталі Товариства з додатковою відповідальністю "Кузнецовське АТП-15637" від 06 грудня 2021 року, укладеного між ОСОБА_2 та Товариством з додатковою відповідальністю "Кузнецовське АТП-15637" та Акту прийому-передачі частки у статутному капіталі Товариства з додатковою відповідальністю "Кузнецовське АТП-15637" від 06 грудня 2021 року.

3. Встановити строк для подання витребуваних доказів - до 26.08.2022 (включно).

4. Роз`яснити ОСОБА_2 , що відповідно до положень ч. 9 ст.81 ГПК України, у разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

5. Клопотання представника ОСОБА_2 Брящей Р.І. про поновлення процесуального строку на подачу відзиву на позов задоволити.

6. Поновити ОСОБА_2 строк на подачу відзиву на позов.

7. Розгляд справи відкласти на "08" вересня 2022 р. на 13:20 год.

8. Засідання відбудеться в приміщенні Господарського суду Рівненської області за адресою: м. Рівне, вул. Набережна, 26-А, в залі судових засідань №10.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://rv.arbitr.gov.ua/sud5019/.

Суддя І.О. Пашкевич