УХВАЛА

м. Київ

01.08.2022Справа № 466/469/20

Суддя Господарського суду міста Києва Удалова О.Г., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1

до Приватного акціонерного товариства «Національна Акціонерна компанія «Надра України»,

Кабінету Міністрів України

про про визнання незаконним та скасування розпорядження і наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу

ВСТАНОВИВ:

У січні 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Шевченківського районного суду міста Львова з позовом до Приватного акціонерного товариства «Національна Акціонерна компанія «Надра України» (далі - відповідач-1), та Кабінету Міністрів України (відповідач-2), про визнання незаконним та скасування розпорядження відповідача-2 від 04.12.2019 № 1198-р та наказу відповідача-1 від 13.12.2019 про звільнення позивача, поновлення позивача на роботі на посаді голови правління відповідача-1, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу, починаючи з дати звільнення.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 28.04.2021 у задоволенні позову відмовлено.

Постановою Львівського апеляційного суду від 09.11.2021 рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 28.04.2021 скасовано та ухвалено нове рішення у справі про часткове задоволення вимог позову ОСОБА_1 , зокрема, змінено дату звільнення на підставі наказу АТ «НАК «Надра України» від 13 грудня 2019 року № 75-к «Про звільнення ОСОБА_1 » з посади голови правління товариства відповідно до розпорядження КМУ від 04 грудня 2019 року № 1198-р, з 04.12.2019 на 16.12.2019.

У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.

Постановою Верховного Суду від 26 квітня 2022 року касаційну скаргу позивача задоволено частково. Рішення Шевченківського районного суду м. Львова від 28 квітня 2021 року та постанову Львівського апеляційного суду від 09 листопада 2021 року скасовано, а провадження у цивільній справі закрито на підставі пункту 1 частини першої статті 255 ЦПК України.

Крім того, роз`яснено позивачу, що розгляд справи за його позовом віднесено до юрисдикції господарських судів та протягом десяти днів з дня отримання копії цієї постанови він має право звернутися до Верховного Суду із заявою про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

01 липня 2022 року до Верховного Суду надійшла заява представника позивача - адвоката Батькова В. В. про направлення справи за встановленою юрисдикцією.

Ухвалою Верховного Суду 13.07.2022 справу № 466/469/20 за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Національна акціонерна компанія «Надра України», Кабінету Міністрів України про визнання незаконним та скасування розпорядження і наказу про звільнення, поновлення на роботі, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу передано для продовження розгляду до Господарського суду м. Києва

За результатами автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу № 466/469/20 передано для розгляду судді Удаловій О.Г.

Дослідивши матеріали вищевказаної справи, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху, зважаючи на наступне.

Згідно з ч. 1 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

У разі надходження до суду справи, що підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку цивільного чи адміністративного судочинства, суд перевіряє наявність підстав для залишення позовної заяви без руху відповідно до вимог господарського процесуального закону, чинного на дату подання позовної заяви.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Згідно з п. 3 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити, зокрема, зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються.

Крім того, згідно п. 8 ч. 3 вказаної статті, позовна заява повинна містити перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

Однією з позовних вимог позивача є вимога про стягнення з відповідача-1 середнього заробітку за час вимушеного прогулу починаючи з дати звільнення.

Водночас у позовній заяві позивачем не конкретизовано суму коштів середнього заробітку за час вимушеного прогулу або ж періоду, за який така вимога заявляється, натомість зазначено лише з якого періоду така вимога заявляється.

Також не зазначено щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

За приписами п. 2 ч. 1 ст. 164 ГПК до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Частиною 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (чинному на момент звернення позивача до суду з даним позовом) встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору за подання до господарського суду позовної заяви встановлюються у таких розмірах: майнового характеру - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з п.1 ч.1 ст. 5 ЗУ "Про судовий збір" від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі - у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Водночас, встановлена вказаною нормою пільга щодо сплати судового збору, не поширюється на вимоги про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

З даним позовом позивач звернувся до суду в січні 2020 року.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року було встановлено на рівні 2 102,00 грн.

Отже, розмір судового збору за подання даного позову в частині вимог про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу має розраховуватись за формулою (Сз/х 100/1,5), де Сз сума середнього заробітку за час вимушеного прогулу заявлена до стягнення), але не менше 2 102,00 грн (не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та не більше 735 700 грн (не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2102*350).

На час вирішення питання про відкриття провадження у даній справі № 466/469/20 в матеріалах справи докази сплати судового збору за вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу відсутні.

Таким чином, позивачу потрібно надати суду докази сплати судового збору у визначених законом порядку та розмірі або зазначити підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

З наведених підстав позовна заява підлягає залишенню її без руху.

Суд звертає увагу позивача на те, що відповідно до ч. 3 ст. 174 ГПК України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 164, 174, 232, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Залишити позовну заяву ОСОБА_1 без руху.

2. Встановити ОСОБА_1 строк на усунення недоліків позовної заяви п`ять днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити ОСОБА_1 спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

- зазначення ціни позову за вимогою про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу;

- зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви:

- доказів сплати ним судового збору у визначених законом порядку та розмірі за вимогу про стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу.

Ухвала набирає законної сили 01.08.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя О.Г. Удалова