РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

09.08.2022Справа № 910/16053/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Комарової О.С., за участю секретаря судового засідання П`янковської Т.В., розглянув у відкритому судовому засіданні справу

за позовом заступника керівника Вінницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі 1. Північного офісу Держаудитслужби, 2. Вінницької обласної ради, 3. Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ»

до Приватного підприємства «ОККО КОНТРАКТ»

про визнання недійсними результатів відкритих торгів та визнання недійсним договору про закупівлю послуг за державні кошти,

за участі представників:

прокуратури - Дергунов Д.С.,

позивача-1 - не з`явився,

позивача-2 - не з`явився,

позивача-3 - Підвербна Г.Я., Жуков В.П.,

відповідача - Яценко О.В.,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Заступник керівника Вінницької окружної прокуратури в інтересах держави в особі Північного офісу Держаудитслужби, Вінницької обласної ради, Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного підприємства «ОККО КОНТРАКТ», у якому просить:

- визнати незаконним протокольне рішення № 38 уповноваженої особи, фахівця з публічних закупівель КНП «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» від 31.03.2021 про намір укласти договір про закупівлю та про визнання переможцем за результатами аукціону ПП «ОККО КОНТРАКТ»;

- визнати недійсним договір № 86 від 16.04.2021 про закупівлю товарів за державні кошти, укладений між КНП «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» та ПП «ОККО КОНТРАКТ».

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Вінницькою окружною прокуратурою під час вивчення інформації щодо проведеної процедури відкритих торгів, тендерної документації на закупівлю UA-2021-03-09-010884-с та тендерної пропозиції переможця, встановлено порушення вимог статей 1, 3, 4, 5, 16, 41 Закону України «Про публічні закупівлі» під час проведення закупівлі та укладення договору в частині планування закупівлі, визначення предмету закупівлі, дотримання принципів здійснення публічних закупівель, підготовки тендерної документації та оцінки тендерної пропозиції переможця на відповідність кваліфікаційним критеріям, що мало наслідком укладення договору в порушення вимог законодавства.

Відсутність реагування з боку позивачів, на думку прокурора, свідчить про неналежне здійснення ними захисту економічних інтересів держави, у зв`язку з чим просить суд визнати недійсними результати відкритих торгів та визнати недійсним договір про закупівлю послуг за державні кошти.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 позовну заяву було залишено без руху через недодержання заявником вимог ст. 53, 162 Господарського процесуального кодексу України.

18.10.2021 до суду надійшов лист від Вінницької окружної прокуратури в порядку усунення недоліків, зі змісту якої вбачається, що виявлені ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 недоліки усунуто.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання у справі призначено на 23.11.2021.

09.11.2021 від Північного офісу Держаудитслужби надійшло клопотання про направлення на електронну пошту позовної заяви.

10.11.2021 від Вінницької обласної ради надійшла заява про розгляд справи без її участі.

12.11.2021 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, у якому він вказує на безпідставність позовних вимог. Вказує, що тендерна документація у відкритих торгах № UA-2021-03-09-010884-c щодо закупівлі товарів «Дизельне пальне (талони)» відповідала вимогам чинного законодавства в частині визначення очікуваної вартості предмета закупівлі, правильного визначення коду товару, який закуповувався. Також відповідач вважає необґрунтованими доводи прокурора щодо невідповідності наданої ПП «ОККО КОНТРАКТ» тендерної пропозиції, яка виразилась у незаповненні усіх реквізитів проєкту договору, розміщеного в системі електронних закупівель та неналежному формуванні тендерної пропозиції.

16.11.2021 від Північного офісу Держаудитслужби повторно надійшло клопотання про направлення на електронну пошту позовної заяви.

17.11.2021 від Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» надійшли пояснення щодо позову, у яких заявник просить позов відхилити з огляду на відсутність стверджуваних прокурором порушень під час проведення закупівлі. Вказує, що договір № 86 від 16.04.2021 сторонами було виконано й прокурором не доведено, що вказаний правочин підриває фінансово-економічні основи держави та свідчить про нераціональне та неефективне використання бюджетних коштів.

18.11.2021 від Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» надійшла заява про залишення позову прокурора без розгляду, з огляду на відсутність підстав для звернення прокурора до суду та, взагалі, відсутність збитків та порушених прав держави.

У підготовчому засіданні 23.11.2021 суд продовжив строк підготовчого провадження на 30 днів, відмовив у задоволенні клопотання Північного офісу Держаудитслужби про ознайомлення з матеріалами справи в електронному вигляді та відклав підготовче засідання до 18.01.2022.

26.11.2021 від Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» надійшла відповідь на відзив, у якій підприємство підтримало раніше викладені доводи та просило відмовити у задоволенні позову.

01.12.2021 від прокурора надійшли заперечення на пояснення позивача-3 щодо позову та заяву про залишення позову без розгляду, у яких прокурор доводить наявність підстав для звернення до суду та хибність доводів позивача-3 стосовно ймовірних збитків від застосування реституції, оскільки такі вимоги прокурором не заявлялись.

01.12.2021 від прокурора надійшла відповідь на відзив, у якій прокурор вказує на хибність доводів відповідача, викладених у відзиві. Доводи прокурора аналогічні тим, що викладались ним у раніше поданих заявах по суті справи.

02.12.2021 від Північного офісу Держаудитслужби надійшла відповідь на відзив, у якій заявник просить визнати його неналежним позивачем, а розгляд справи здійснювати без його участі. Також у відзиві висвітлено порушення виявлені при проведенні моніторингу процедури закупівлі порушення, які і стали підставою для звернення прокурора до суду.

17.01.2022 від відповідача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання.

18.01.2022 від Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» надійшла заява про залишення без розгляду раніше поданої заяви про залишення без розгляду позову прокурора.

У підготовчому засіданні 18.01.2022 суд задовольнив заяву про залишення без розгляду заяви про залишення без розгляду позову прокурора та відклав підготовче засідання на 15.02.2022.

14.02.2022 від прокурора надійшли пояснення на клопотання Держаудитслужби про визнання її неналежним позивачем та виключення зі складу позивачів.

У підготовчому засіданні 15.02.2022 суд відмовив у задоволенні клопотання Держаудитслужби про визнання її неналежним позивачем та виключення зі складу позивачів, закрив підготовче провадження у справі та призначив розгляд справи по суті на 15.03.2022.

Судове засідання, призначене на 15.03.2022 не відбулось.

02.05.2022 від прокурора надійшло клопотання в порядку статті 48 ГПК України про залучення Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» до участі у справі як співвідповідача, виключивши його зі складу позивачів.

01.06.2022 від Вінницької обласної ради надійшли пояснення щодо заявленого прокурором клопотання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.07.2022 судове засідання призначено на 09.08.2022.

02.08.2022 від Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» надійшли заперечення проти заявленого прокурором клопотання.

08.08.2022 від прокурора надійшли письмові пояснення на заперечення позивача-3.

Представники Північного офісу Держаудитслужби, та Вінницької обласної ради, будучи належним чином повідомленими про дату, час та місце судового засідання, 09.08.2022 до суду не прибули.

У судовому засіданні 09.08.2022 суд залишив без розгляду подане прокурором клопотання на підставі ч. 2 ст. 118 ГПК України, заслухав пояснення присутніх представників учасників судового процесу у вступному слові та судових дебатах, дослідив наявні в матеріалах справи докази та, після виходу з нарадчої кімнати, проголосив вступну та резолютивну частини рішення.

Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд,

ВСТАНОВИВ:

Вінницькою окружною прокуратурою під час опрацювання, в порядку статті 23 Закону України «Про прокуратуру», інформації, розміщеної на офіційному веб-порталі публічних закупівель «Prozorro», щодо проведених процедур публічних закупівель товарів, робіт та послуг розпорядниками бюджетних коштів, установлено, що КНП «Територіальне медичне об`єднання «Вінницький обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Вінницької обласної ради» на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель (https://prozorro.gov.ua) розміщено оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-03-09-010884-c щодо закупівлі товарів «Дизельне паливо (талони)», код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:09130000-9 - Нафта і дистиляти. Очікувана вартість предмета закупівлі склала 4 380 000, 00 грн.

Джерелом фінансування є кошти державного бюджету (НСЗУ).

Згідно з реєстром отриманих тендерних пропозицій, в процедурі закупівлі UA-2021-03-09-010884-c приймало участь двоє учасників: Товариство з обмеженою відповідальністю «Лівайн Торг» () з ціновою пропозицією 4 307 000, 00 грн та приватне підприємство «ОККО КОНТРАКТ» () з ціновою пропозицією 3 854 400, 00 грн.

За результатами аукціону та оцінки тендерних пропозицій протокольним рішенням № 38 (повідомлення про намір укласти договір) уповноваженої особи, фахівця з публічних закупівель КНП «Територіальне медичне об`єднання «Вінницький обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Вінницької обласної ради» Постовитюк Т.Д. від 31.03.2021 переможцем визнано ПП «ОККО КОНТРАКТ» з ціновою пропозицією 3 854 400, 00 грн.

У подальшому, між КНП «Територіальне медичне об`єднання «Вінницький обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф Вінницької обласної ради» та ПП «ОККО КОНТРАКТ» укладено договір № 86 від 16.04.2021 про закупівлю послуги за державні кошти на загальну суму 3 854 400, 00 грн, у т.ч. числі ПДВ - 642 400,00 грн, зі строком дії договору до 31 грудня 2021 року.

Вивченням проведеної процедури - відкриті торги, тендерної документації на закупівлю UA-2021-03-09-010884-c та тендерної пропозиції переможця прокурором виявлено порушення вимог статей 1, 3, 4, 5, 16, 41 вимог Закону України «Про публічні закупівлі» в частині планування закупівлі, визначення предмету закупівлі, дотримання принципів здійснення публічних закупівель, підготовки тендерної документації та оцінки тендерної пропозиції переможця на відповідність кваліфікаційним критеріям.

Вказане, на переконання прокурора, свідчить про незаконність як самої процедури закупівлі, так і недійсність її результатів - визначення переможцем закупівлі ПП «ОККО КОНТРАКТ» та подальшого укладення договору, у зв`язку з чим прокурор листом від 28.05.2021 № 50/2574вих-21 звернувся до Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області з проханням провести моніторинг закупівлі UA-2021-03-09-010884-c на предмет дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Управлінням Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2021-03-09-010884-c, наслідки якого оформлено у висновку № 05-41/134 від 29.06.2021, у пункті 2 розділу ІІ якого зафіксовано, що за результатами аналізу питання повноти відображення інформації в оголошенні про проведення відкритих торгів установлено порушення вимог п. 14 Наказу № 1082; за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону установлено порушення пункту 19 частини другої статті 22 Закону та Наказу № 710; за результатами аналізу питання дотримання законодавства в частині розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі установлено порушення вимог абзацу третього пункту 1 частини першої статті 31 Закону; за результатами аналізу питань щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації щодо закупівлі, своєчасності укладення договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця - порушень не установлено.

Як наслідок, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, управління зобов`язало здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, а саме вжити заходів щодо розірвання договору.

Поряд із цим, 30.06.2021 в електронній системі закупівель оприлюднено звіт про виконання договору про закупівлю UA-2021-03-09-010884-c.

В подальшому, листом № 50/6586вих-21 від 09.09.2021 Вінницька окружна прокуратура звернулась до Вінницької обласної ради, у якому просила надати повідомити, чи вживались радою заходи щодо визнання рішення тендерного комітету по вищевказаній закупівлі та договору, укладеного на підставі такого рішення, недійсними.

Аналогічним чином, листом № 50/6587вих-21 від 09.09.2021 Вінницька окружна прокуратура звернулась до Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ», у якому просила надати повідомити, чи вживались заходи щодо визнання рішення тендерного комітету по вищевказаній закупівлі та договору, укладеного на підставі такого рішення, недійсними.

Листом № 207-11-1753 від 14.09.2021 Вінницька обласна рада направила лист Вінницької окружної прокуратури до Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ», про що повідомила Вінницьку окружну прокуратуру листом № 207-08-1752 від 14.09.2021.

У відповідь на вказаний запит, Комунальним некомерційним підприємством «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» надано відповідь, у формі листа № 02/1946 від 13.09.2021, у якому зазначено про відсутність підстав для вжиття відповідних заходів, з огляду на повне виконання договору, наявність економічних вигод від укладення цього правочину та відсутність порушення матеріальних або інших інтересів держави.

Листами № 50/7193вих-21 від 24.09.2021, № 50/7194вих-21 від 24.09.2021 та № 50/7195вих-21 від 24.09.2021, Вінницька окружна прокуратура повідомила Північний офіс Державної аудиторської служби, Вінницьку обласну раду та Комунальне некомерційне підприємство «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» про намір звернутись до суду в інтересах держави з позовною заявою про визнання недійсним результатів відкритих торгів, визнання незаконним рішення тендерного комітету та недійсним договору про закупівлю послуг за державні кошти на суму 3 854 400, 00 грн.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Обґрунтовуючи наявність підстав для представництва інтересів держави в особі Північного офісу Держаудитслужби, Вінницької обласної ради, Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» вказує, що звернення до суду відбулось в порядку ст. 23 «Про прокуратуру», згідно положень якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Тобто імператив зазначеного конституційного положення встановлює обов`язок органів державної влади та їх посадових осіб дотримуватись принципу законності при здійсненні своїх повноважень, що забезпечує здійснення державної влади за принципом її поділу.

Як підкреслив Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 01 квітня 2008 року № 4-рп/2008, неухильне додержання органами законодавчої, виконавчої та судової влади Конституції та законів України забезпечує реалізацію принципу поділу влади і є запорукою їх єдності, важливою передумовою стабільності, підтримання громадського миру і злагоди в державі.

Законом України «Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)» від 02 червня 2016 року № 1401-VIII, який набрав чинності 30 вересня 2016 року, до Конституції України внесені зміни, а саме Конституцію доповнено статтею 131-1, пункт 3 частини першої якої передбачає, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частина 3 статті 53 ГПК України встановлює, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Питання представництва інтересів держави прокурором у суді врегульовано у статті 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14 жовтня 2014 року № 1697-VII, який набрав чинності 15 липня 2015 року. Ця стаття визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина перша). Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження (далі - компетентний орган), а також у разі відсутності такого органу (частина третя). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень (абзаци перший - третій частини четвертої). У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження (частина сьома).

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 в справі № 912/2385/18 зазначила, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Верховний Суд також вказав, що прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

У Рішенні від 05 червня 2019 року № 4-р(II)/2019 Конституційний Суд України вказав, що Конституцією України встановлено вичерпний перелік повноважень прокуратури, визначено характер її діяльності і в такий спосіб передбачено її існування і стабільність функціонування; наведене гарантує неможливість зміни основного цільового призначення вказаного органу, дублювання його повноважень/функцій іншими державними органами, адже протилежне може призвести до зміни конституційно визначеного механізму здійснення державної влади її окремими органами або вплинути на обсяг їхніх конституційних повноважень. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідний компетентний орган, який усупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Проведення процедури державних закупівель та укладення договору із порушенням законодавства порушує інтереси держави у сфері контролю за ефективним та цільовим використанням бюджетних коштів, а дотримання у цій сфері суспільних відносин законодавства становить суспільний інтерес, тому захист такого інтересу відповідає функціям прокурора.

З метою забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитку добросовісної конкуренції Законом України «Про публічні закупівлі» встановлені правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади.

За визначенням, наведеним у п. 36 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» уповноважений орган - це центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері публічних закупівель.

Положенням про Державну аудиторську службу України, яке затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 № 43, визначено, що Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (п.1).

Згідно підпункту 3 пункту 4 цього ж Положення, Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення, зокрема, перевірки державних закупівель.

Постановою Кабінету Міністрів України № 266 від 06.04.2016 «Про утворення міжрегіональних територіальних органів Державної аудиторської служби» затверджено перелік міжрегіональних територіальних органів Держаудитслужби України. Відповідно до п. 1 вказаної постанови міжрегіональні територіальні органи Держаудитслужби за переліком згідно додатку 1 утворюються як юридичні особи публічного права.

Наказом Держаудитслужби України № 23 від 02.06.2016 затверджено положення про офіси Держаудитслужби та їх підрозділи, зокрема і Положення про Північний офіс Держаудитслужби, згідно п. 1 якого Північний офіс Держаудитслужби підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління у Вінницькій, Житомирській, Черкаській, Чернігівській областях (далі - управління).

За встановленими обставинами справи, листом від 28.05.2021 № 50/2574вих-21 Вінницька окружна прокуратура звернулась до Північного офісу Державної аудиторської служби з проханням провести моніторинг закупівлі UA-2021-03-09-010884-c на предмет дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі».

Управлінням Північного офісу Державної аудиторської служби у Вінницькій області проведено моніторинг процедури закупівлі UA-2021-03-09-010884-c, наслідки якого оформлено у висновку № 05-41/134 від 29.06.2021.

Враховуючи тривалу бездіяльність щодо реагування на виявлені порушення, листом № 50/7193вих-21 від 24.09.2021 Вінницька окружна прокуратура повідомила Північний офіс Державної аудиторської служби про намір звернутись до суду в інтересах держави з позовною заявою про визнання недійсним результатів відкритих торгів, визнання незаконним рішення тендерного комітету та недійсним договору про закупівлю послуг за державні кошти на суму 3 854 400, 00 грн.

З огляду на покладення на Держаудитслужбу України завдань щодо реалізації державного фінансового контролю через здійснення моніторингу та перевірки державних закупівель, суд доходить висновку щодо бездіяльності Північного офісу Державної аудиторської служби України у спірних правовідносинах, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави в особі Північного офісу Держаудитслужби в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Частиною 1 статті 61 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що органи місцевого самоврядування в селах, селищах, містах, районах у містах (у разі їх створення) самостійно розробляють, затверджують і виконують відповідні місцеві бюджети згідно з Бюджетним кодексом України.

Відповідно до частин 4, 5 цієї ж статті, самостійність місцевих бюджетів гарантується власними та закріпленими за ними на стабільній основі законом загальнодержавними доходами, а також правом самостійно визначати напрями використання коштів місцевих бюджетів відповідно до закону. Втручання державних органів у процес складання, затвердження і виконання місцевих бюджетів не допускається, за винятком випадків, передбачених цим та іншими законами.

Листом № 50/6586вих-21 від 09.09.2021 Вінницька окружна прокуратура звернулась до Вінницької обласної ради, у якому просила надати повідомити, чи вживались радою заходи щодо визнання рішення тендерного комітету по вищевказаній закупівлі та договору, укладеного на підставі такого рішення, недійсними.

У зв`язку з тим, що доказів щодо вжитих заходів усунення порушень при здійсненні закупівель не було надано, листом № 50/7194вих-21 від 24.09.2021 Вінницька окружна прокуратура повідомила Вінницьку обласну раду про намір звернутись до суду в інтересах держави з позовною заявою про визнання недійсним результатів відкритих торгів, визнання незаконним рішення тендерного комітету та недійсним договору про закупівлю послуг за державні кошти на суму 3 854 400, 00 грн.

Прокурор вказує, що Вінницька обласна рада є органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження у спірних правовідносинах, з огляду на те, що джерелом фінансування закупівлі були бюджетні кошти. Однак, обласною радою не вжито відповідних заходів щодо визнання рішення тендерного комітету по вищевказаній закупівлі та договору, укладеного на підставі такого рішення, недійсними, що свідчить про неналежне виконання уповноваженим органом своїх повноважень.

Враховуючи встановлені обставини, суд дійшов висновку щодо бездіяльності Вінницької обласної ради у спірних правовідносинах, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави в особі в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

В частині обґрунтування звернення до суду в інтересах держави в особі Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» прокурор стверджує, відповідна особа є стороною спірного правочину, є юридичною особою, яка може від свого імені придбати майнові права та нести обов`язки, є розпорядником бюджетних коштів та здійснбє процедуру закупівель товарів, робіт і послуг.

Оскільки вимогу про визнання правочину недійсним вправі заявити, зокрема, будь-яка сторона правочину, й враховуючи, що листом № 50/7195вих-21 від 24.09.2021 Вінницька окружна прокуратура повідомила Комунальне некомерційне підприємство «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» про намір звернутись до суду, суд вважає наявними підстави для представництва прокурором інтересів держави в особі в порядку ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Поряд із цим, суд вважає за необхідне зазначити про таке.

Предметом спору у справі є питання про наявність чи відсутність підстав для визнання незаконним протокольного рішення № 38 уповноваженої особи, фахівця з публічних закупівель КНП «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» від 31.03.2021 про намір укласти договір про закупівлю та про визнання переможцем за результатами аукціону ПП «ОККО КОНТРАКТ» та визнання недійсним укладеного на його підставі договору № 86 від 16.04.2021.

Згідно ч. 1 ст. 45 ГПК України, сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у ст. 4 цього Кодексу.

Відповідно до частин 2, 3 статті 45 ГПК України, позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами ж є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

При цьому, визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

При з`ясуванні суб`єктного складу відповідачів та змісту позовних вимог господарський суд, керуючись принципом диспозитивності у господарському процесі, виходить з того, як їх визначено позивачем при зверненні з позовними вимогами та не вправі самостійно, з власної ініціативи змінювати кількісний склад відповідачів та по іншому, ніж позивач визначати суть позовних вимог, якщо їх пред`явлено до всіх відповідачів.

Частинами першою та другою статті 48 ГПК України передбачено, що суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Суд, в свою чергу, позбавлений можливості залучати до участі у справі відповідача за власною ініціативою.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача є підставою для відмови в задоволенні позову за результатами розгляду справи.

З огляду на викладене та враховуючи, що визнання недійсним рішення тендерного комітету є окремим і самостійним предметом судового розгляду, дослідженню та оцінці якого підлягає саме правомірність/неправомірність проведення процедури конкурсних торгів та дотримання/недотримання під час цих торгів вимог Закону України «Про публічні закупівлі», дотримання замовником принципів об`єктивної та неупередженої оцінки тендерних пропозицій, раціонального та ефективного використання коштів місцевого бюджету та чи не спричинили дії замовника шкоди інтересам держави та територіальної громади, суд вважає, що позов заявлено до неналежного відповідача, а саме ПП «ОККО-КОНТРАКТ» та не визначено в якості співвідповідача замовника публічних закупівель, рішення якого оспорюється.

Аналогічний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 24 червня 2021 року в справі № 916/1696/20.

Наведене є самостійною підставою для відмови в задоволенні позову в частині визнання недійсним рішення тендерного комітету.

Разом з цим, позовні вимоги про визнання недійсним договору № 86 від 16.04.2021 про закупівлю товарів за державні кошти, укладеного між КНП «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» та ПП «ОККО КОНТРАКТ», обґрунтовано порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі», у зв`язку з чим суд вважає за необхідне дослідити дотримання сторонами вимог законодавства при проведенні спірної закупівлі.

Пунктами 20, 28, 31 статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що публічна закупівля - придбання замовником товарів, робіт і послуг у порядку, встановленому цим Законом; тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі); тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель.

Згідно із ч. 1 ст. 13 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі можуть здійснюватися шляхом застосування однієї з таких конкурентних процедур: відкриті торги; торги з обмеженою участю; конкурентний діалог.

Відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі заінтересовані особи. Для проведення відкритих торгів має бути подано не менше двох тендерних пропозицій. (ч.ч. 1, 2 ст. 20 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Відповідно ч. 1 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів безоплатно оприлюднюється в електронній системі закупівель відповідно до статті 10 цього Закону.

Тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення відкритих торгів в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель (ч. 1 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі»).

Прокурор стверджує, що всупереч наведеній нормі, оголошення про проведення відкритих торгів UA-2021-03-09-010884-c, яке опубліковане 09.03.2021 містить очікувану вартість предмета закупівлі у сумі 4 380 000, 00 грн, проте в ньому не зазначено обов`язкової інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість та інших податків і зборів.

Однак, суд вважає такі доводи безпідставними з огляду на те, що редакція статті 21 Закону України «Про публічні закупівлі», на яку посилається прокурор діяла до 19.04.2020 та дійсно передбачала вимогу про зазначення в оголошенні про проведення процедури відкритих торгів очікуваної вартості закупівлі товарів, робіт або послуг із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість (ПДВ) та інших податків і зборів. Натомість чинна на час виникнення спірних правовідносин редакція цієї статті передбачає зазначення лише очікуваної вартості предмета закупівлі, що слід розуміти, як вартість закупівлі в цілому, тобто сумою з урахуванням податків та обов`язкових платежів, яку фактично планує витратити замовник.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі» оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію про назву предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності).

Наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 11 червня 2020 року № 1082 затверджено Порядок розміщення інформації про публічні закупівлі (далі - Порядок № 1082), пунктами 12, 14 якого визначено, що під час розміщення в електронній системі закупівель інформації про предмет закупівлі в окремих полях зазначається інформація щодо:

назви предмета закупівлі (у разі визначення предмета закупівлі - послуга з виконання науково-технічних робіт, у цьому електронному полі зазначається конкретна назва науково-технічної роботи);

коду предмета закупівлі відповідно до класифікаторів або назва згідно з ДСТУ, державних або галузевих будівельних норм, які передбачені для визначення предмета закупівлі відповідно до Порядку визначення предмета закупівлі, затвердженого Уповноваженим органом, та їх назви.

Під час унесення інформації щодо предмета закупівлі товарів та послуг в оголошення, оприлюднення яких передбачено Законом, та повідомлення про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі в окремих електронних полях зазначається інформація, визначена пунктом 12 та абзацами другим-четвертим пункту 13 цього Порядку, та інформація щодо:

назви товару чи послуги кожної номенклатурної позиції предмета закупівлі;

коду товару чи послуги, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

За твердженнями прокурора, всупереч наведеним положенням, в оголошенні про проведення відкритих торгів в окремих електронних полях не зазначена інформація щодо коду товару, визначеного згідно з Єдиним закупівельним словником, що найбільше відповідає назві номенклатурної позиції предмета закупівлі.

Так, в оголошенні про проведення відкритих торгів зазначено код ДК 021:2015:09130000-9 - Нафта і дистиляти. На переконання ж прокурора, Національний класифікатор України ДК 021:2015 «Єдиний закупівельний словник», затверджений наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749 містить наступну позицію щодо товару, який має намір придбати замовник, а саме: 09134200-9 - Дизельне паливо.

За визначенням наведеним у п. 22 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.

Наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 17.03.2016 № 454 затверджений Порядок визначення предмета закупівлі (далі - Порядок), зареєстрований в Міністерстві юстиції України 25.03.2016 за № 448/28578.

Відповідно до абзацу 2 п. 1 розділу II Порядку предмет закупівлі товарів і послуг визначається замовником згідно з пунктами 17, 32 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» та на основі Національного класифікатора України ДК 021:2015, «Єдиний закупівельний словник», затвердженого наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 23 грудня 2015 року № 1749, за показником четвертої цифри основного словника із зазначенням у дужках конкретної назви товару чи послуги.

Наказом Мінекономрозвитку № 1749 від 23.12.2015 затверджено національний класифікатор України ДК 021:2015 Єдиний закупівельний словник.

Національний класифікатор «Єдиний закупівельний словник» (ЄЗС) призначений для стандартизації опису в договорах (контрактах) предмета державних закупівель, забезпечування більшої прозорості процедур закупівель товарів, робіт і послуг за бюджетні кошти, створювання ефективного конкурентного середовища у сфері державних закупівель, а також підтримування участі вітчизняних суб`єктів господарювання у торгах за межами України.

Основний словник ЄЗС установлює коди та назви продукції та послуг, що можуть бути предметом закупівель. Основний словник базується на системі кодів, що мають ієрархічну структуру і складаються з дев`яти цифр; групи цифр, у свою чергу, відповідають найменуванню, що описує товари, роботи і послуги, які становлять предмет контракту.

Код складається з 8 цифр, що згруповані таким чином: перші дві цифри визначають розділ (XX000000-Y); перші три цифри визначають групу (XXX00000-Y); перші чотири цифри визначають клас (XXXX0000-Y); перші п`ять цифр визначають категорію (XXXXX000-Y). Останні три цифри коду дають більший ступінь деталізації в межах кожної категорії.

Аналіз наведених вище положень свідчить, що предмет закупівлі товарів визначається замовником за показником четвертої цифри класифікатора «Єдиний закупівельний словник», яка відповідає класу того чи іншого товару.

Таким чином, замовником при формуванні оголошення визначено предмет закупівлі за показниками четвертої цифри класифікатора «Єдиний закупівельний словник» чим дотримано вимоги п. 22 ч. 1 ст. 1 та п. 2 ч. 2 ст. 21 Закону України «Про публічні закупівлі».

Крім цього за результатами аналізу питання відповідності умов тендерної документації вимогам Закону встановлено, що тендерна документація замовника не відповідає вимогам Переліку формальних помилок, затвердженого наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 15 квітня 2020 року № 710, чим порушено вимоги п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону України «Про публічні закупівлі», яким передбачено, що у тендерній документації зазначаються опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій.

Суд враховує, що в п. 2 розділу V «Оцінка тендерної пропозиції» тендерної документації замовника не зазначено опису та прикладів формальних (несуттєвих) помилок, натомість зазначено, що допущення учасниками таких не призведе до відхилення їх пропозицій замовником.

Істотне значення для визнання помилок формальними (несуттєвими) є здатність впливати на зміст пропозиції, нівелювати технічний потенціал або конкурентоздатність учасника.

В даному випадку, на переконання суду, якщо замовником у тендерній документації не зазначено конкретного переліку формальних помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, учасникам закупівель слід керуватись переліком згідно Наказу № 710, а замовник у такому випадку не може відхилити тендерну пропозицію, посилаючись на помилки, які не зазначені ним у тендерній документації.

Більше того, допущення помилки під час оформлення тендерної документації не є самостійною та достатньою підставою для відхилення пропозиції учасника, осікльки така підстава не законодавцем не передбачена положеннями статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі».

Частиною 4 Розділу X «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про публічні закупівлі» для цілей цього Закону визначено, що тендерний комітет - це службові (посадові) та інші особи замовника, призначені відповідальними за організацію та проведення процедур закупівлі згідно із цим Законом.

Склад тендерного комітету та положення про тендерний комітет у разі створення затверджуються рішенням замовника.

До складу тендерного комітету входять не менше п`яти осіб. У разі якщо кількість службових (посадових) осіб у штатній чисельності працівників замовника є меншою, ніж п`ять осіб, до складу тендерного комітету мають входити всі службові (посадові) особи замовника.

Керівництво роботою тендерного комітету здійснює його голова.

Рішення тендерного комітету оформлюється протоколом із зазначенням дати прийняття рішення. У рішенні відображаються результати поіменного голосування членів комітету, присутніх на засіданні тендерного комітету, з кожного питання. Протокол підписується всіма членами комітету, присутніми на його засіданні. У разі відмови члена тендерного комітету підписати протокол про це зазначається у протоколі з обґрунтуванням причин відмови.

Однією з підстав позову, прокурор називав відсутність у протоколі засідання тендерного комітету від 31.03.2021 № 38 підписів усіх членів тендерного комітету, присутніх на його засіданні або обґрунтованої відмови від підпису або інформації про їх відсутність на засіданні.

Суд критично оцінює такі доводи прокурора, оскільки долучена до позовної заяви копія протоколу засідання тендерного комітету Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» № 38 від 31.03.2021 підписана головою тендерного комітету та всіма його членами.

В частині невідповідності тендерної пропозиції ПП «ОККО КОНТРАКТ» вимогам тендерної документації, прокурор посилається на дві обставини. По-перше, долучений учасником проєкт договору не був заповнений (були відсутні ціна договору, реквізити учасника, підпис уповноваженої особи та печатка учасника), а по-друге, всупереч п. 4 додатку № 2 тендерної документації, учасником у складі пропозиції не надано копії договору від виробника товару для підтвердження того, що паливо купується безпосередньо у виробника та якість палива відповідає даним, зазначеним виробником в паспорті якості.

Порядок подання тендерних пропозицій/пропозицій врегульовано статтею 26 Закону України «Про публічні закупівлі».

Частиною 11 цієї статті визначено, що документи, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, не подаються ними у складі тендерної пропозиції/пропозиції та не вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Відсутність документів, що не передбачені законодавством для учасників - юридичних, фізичних осіб, у тому числі фізичних осіб - підприємців, у складі тендерної пропозиції/пропозиції, не може бути підставою для її відхилення замовником.

Твердження прокурора про ненадання відповідачем у складі тендерної пропозиції заповненого проєкту договору та додатків до нього (зокрема специфікації), суд вважає безпідставними, оскільки надання таких документів не передбачено жодним законодавчим приписом.

Згідно частин 1, 2 статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників процедури закупівлі подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям.

Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв:

1) наявність в учасника процедури закупівлі обладнання, матеріально-технічної бази та технологій;

2) наявність в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід;

3) наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного (аналогічних) за предметом закупівлі договору (договорів);

4) наявність фінансової спроможності, яка підтверджується фінансовою звітністю.

Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації.

Водночас, відповідно до ч. 5 ст. 17 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник не вимагає документального підтвердження публічної інформації, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації» та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним, або публічної інформації, що є доступною в електронній системі закупівель.

Листом № 02/1404 від 07.06.2021 Комунальним некомерційним підприємством «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» було повідомлено прокурора про те, що з метою отримання інформації з відкритих джерел (система електронних закупівель Prozorro), тендерним комітетом було проведено моніторинг інформації оприлюдненої ПП «ОККО-КОНТРАКТ» у складі тендерних пропозицій по закупівлях UA-2021-03-10-009976-b, UA-2021-03-10-002802-a, UA-2021-03-10-009367-b, UA-2021-03-10-008310-b, UA-2021-03-09-010507-с, UA-2021-03-09-000095-a, UA-2021-03-09-001604-a та було встановлено наявність у вільному доступі договору з виробником товару та підкріплено сертифікатами відповідності, протоколами випробувань, представлених в тендерній пропозиції UA-2021-03-09-010884-c.

Відтак висновки прокурора про те, що замовник належним чином не перевірив відповідність переможця всім кваліфікаційним вимогам та в порушення вимог п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі» не відхилив тендерну пропозицію ПП «ОККО-КОНТРАКТ» не знайшли свого підтвердження.

Пунктом 18 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» визначено, що переможець процедури закупівлі - учасник, тендерна пропозиція якого відповідає всім критеріям та умовам, що визначені у тендерній документації, і визнана найбільш економічно вигідною, та якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю, або учасник, якому замовник повідомив про намір укласти договір про закупівлю за результатами застосування переговорної процедури закупівлі.

Відповідно до частини першої статті 33 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про намір укласти договір про закупівлю приймається замовником у день визначення учасника переможцем процедури закупівлі/спрощеної закупівлі. Протягом одного дня з дати ухвалення такого рішення замовник оприлюднює в електронній системі закупівель повідомлення про намір укласти договір про закупівлю.

Судом встановлено, що тендерним комітетом Комунального некомерційного підприємства «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» розглянуто на відповідність тендерну пропозицію ПП «ОККО-КОНТРАКТ» за процедурою відкриті торги щодо закупівлі товарів «Дизельне паливо (талони)», код класифікатора предмета закупівлі - ДК 021:2015:09130000-9 - Нафта і дистиляти, та визнано цю пропозицію найбільш економічно вигідною; прийнято рішення, яким визнано учасника ПП «ОККО-КОНТРАКТ» переможцем процедури закупівлі та прийнято рішення про намір укласти із ним договір у відповідності до частини першої статті 32 Закону України «Про публічні закупівлі», яке (рішення) оформлене протоколом № 38 від 31.03.2021.

Того ж дня в електронній системі закупівель було оприлюднено повідомлення про намір укласти договір із переможцем.

Частиною 1 статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що Договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Згідно з частиною першою статті 207 Господарського кодексу України (далі - ГК України) господарське зобов`язання, що не відповідає вимогам закону, може бути на вимогу однієї із сторін, або відповідного органу державної влади визнано судом недійсним повністю або в частині.

Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України), визнання правочину недійсним є одним із способів захисту цивільних прав та інтересів.

За приписами статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків; правочин може вчинятися усно або в письмовій формі.

Відповідно до частини першої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою-третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Статтею 203 ЦК України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Оспорюваний прокурором договір № 86 укладений 16.04.2021 між Комунальним некомерційним підприємством «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» та Приватним підприємством «ОККО КОНТРАКТ» за результатами проведення торгів та виконання положень статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі».

Отже, з аналізу правової природи відкритих торгів як способу забезпечення потреб замовника шляхом закупівлі товарів, робіт, послуг, ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення відкритих торгів, оформлення за їх результатом договору про закупівлю, є правочином, який може бути визнаний недійсним у судовому порядку з підстав недодержання при його вчиненні вимог, передбачених частинами першою-третьою, п`ятою, шостою статті 203 ЦК України. При цьому підставою визнання такого договору недійсним є порушення установлених законодавством правил проведення торгів, визначених, зокрема, Законом України «Про публічні закупівлі», за наслідком проведення яких фактично є дії сторін щодо укладання договору.

Відповідно до частин четвертої, п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі» умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

За приписами ст. 43 Закону України «Про публічні закупівлі» договір про закупівлю є нікчемним у разі:

1) якщо замовник уклав договір про закупівлю до/без проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі згідно з вимогами цього Закону;

2) укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону;

3) укладення договору в період оскарження процедури закупівлі відповідно до статті 18 цього Закону;

4) укладення договору з порушенням строків, передбачених частинами п`ятою і шостою статті 33 та частиною сьомою статті 40 цього Закону, крім випадків зупинення перебігу строків у зв`язку з розглядом скарги органом оскарження відповідно до статті 18 цього Закону.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Позовні вимоги про визнання недійсним договору № 86 від 16.04.2021 про закупівлю товарів за державні кошти, укладеного між КНП «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» та ПП «ОККО КОНТРАКТ», обґрунтовано порушенням вимог Закону України «Про публічні закупівлі» при проведенні розгляду та оцінки тендерних пропозицій учасників відкритих торгів та визначенні переможця, а відтак носять похідний характер від визнання недійсним рішення тендерного комітету, у задоволенні якого відмовлено.

З урахуванням викладеного суд не вбачає підстав і для визнання недійсним договору № 86 від 16.04.2021.

Також, суд вважає за необхідне звернути увагу, що обраний позивачем засіб захисту має бути ефективним, тобто поновлювати порушені права та інтереси держави (ч. 1 ст. 2 ГПК).

Прокурор заявив позовні вимоги про визнання недійсним договору, але при цьому не просив застосувати наслідки недійсності правочину - двосторонню чи односторонню реституцію, стягнути збитки або стягнути все, отримане підприємством, в дохід держави.

У ст. 216 ЦК встановлено правові наслідки недійсності правочину. У ч. 1 цієї статті зазначено, що недійсний правочин не створює юридичних наслідків крім тих, що пов`язані з цього недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Згідно з ч. 2 ст. 216 ЦК якщо у зв`язку із вчиненням недійсного правочину другій стороні або третій особі завдано збитків та моральної шкоди, вони підлягають відшкодуванню винною стороною.

Правові наслідки, передбачені ч. 1 та 2 ст. 216 ЦК, застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів. Правові наслідки недійсності нікчемного правочину, які встановлені законом, не можуть змінюватися за домовленістю сторін. Вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути пред`явлена будь-якою заінтересованою особою. Суд може застосувати наслідки недійсності нікчемного правочину з власної ініціативи.

У ч. 3 ст. 228 ЦК передбачено, що у разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного. При наявності умислу лише у однієї із сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.

У постанові Верховного Суду від 07 липня 2021 року в справі № 905/1562/20 вказано, що на стадії, коли укладений в результаті закупівлі договір є виконаним, вимога про визнання такого договору недійсним, без вирішення судом питання про застосування правових наслідків такої недійсності, не є ефективним способом захисту.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 216 ЦК у разі неможливості повернення всього, отриманого за недійсним правочином (зокрема, якщо одержане полягає у виконаній роботі), сторона повинна відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування. Таким чином, у випадку визнання договору недійсним КНП «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» буде змушене компенсувати відповідачеві вартість пального, яка на дату відшкодування може бути навіть більшою аніж на дату проведення тендеру. Таким чином, державні інтереси не будуть захищені, а навпаки - створюється ризик їх подальшого порушення.

Крім того, у разі визнання договору недійсним КНП «ТЕРИТОРІАЛЬНЕ МЕДИЧНЕ ОБ`ЄДНАННЯ «ВІННИЦЬКИЙ ОБЛАСНИЙ ЦЕНТР ЕКСТРЕНОЇ МЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ ТА МЕДИЦИНИ КАТАСТРОФ ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСНОЇ РАДИ» вже не зможе оголосити новий тендер, оскільки договір виконано і потреба у закупівлі минула.

Верховний Суд у цій же справі зауважив, що порушення порядку проведення тендеру не може бути виправлено шляхом визнання недійсними результатів торгів та договору.

Враховуючи викладене в сукупності, зважаючи на зміст позовних вимог, обставини, встановлені під час розгляду справи, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими та недоведеними, у зв`язку з чим відсутні підстави для задоволення позову.

Витрати зі сплати судового збору за подання позову покладаються на прокурора у відповідності до вимог статті 129 ГПК України.

Керуючись ст.ст. 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 254 Господарського процесуального кодексу України, суд,

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення набирає законної сили відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України, і може бути оскаржено в порядку та строк встановлені статтями 254, 256, 257 ГПК України.

Рішення в повному обсязі складено 09.08.2022.

Суддя О.С. Комарова