УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

м. Київ

03.08.2022Справа № 910/3281/17

Господарський суд міста Києва у складі: головуючого - судді Лиськова М.О.,

при секретарі судового засідання Петрук Б.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

За позовом ОСОБА_1

До 1. Публічного акціонерного товариства "Інститут транспорту нафти"

2.Товариства з обмеженою відповідальністю "УПР-ФІНАНС"

Про визнання недійсним позачергових загальних зборів акціонерів

За участі представників учасників справи згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 (надалі по тексту - позивач) звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Інститут транспорту нафти" (надалі по тесту - відповідач-1) та Товариства з обмеженою відповідальністю "УПР-ФІНАНС" (надалі по тесту - відповідач-2) про визнання недійсним рішення загальних зборів акціонерів.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 03.03.2017 порушено провадження у справі № 910/3281/17, розгляд справи призначено на 05.04.2017.

30.03.2017 через Відділ діловодства Господарського суду міста Києва від відповідача надійшло клопотання про зупинення провадження по даній справі.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 звернувся до господарського суду міста Києва з позовом до Публічного акціонерного товариства "Інститут транспорту нафти" про визнання недійсним з моменту прийняття рішення загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Інститут транспорту нафти" від 17.02.2017 року.

В процесі розгляду справи № 910/3281/17 судом встановлено, що в провадженні судді Господарського суду міста Києва Трофименко Т.Ю. знаходиться справа № 910/3292/17 за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства "Інститут транспорту нафти" про визнання недійсним з моменту прийняття рішення загальних зборів акціонерів ПАТ "Інститут транспорту нафти" від 17.02.2017 року.

Оскільки, предметом дослідження у справі № 910/3292/17 є визнання недійсним з моменту прийняття рішення загальних зборів акціонерів Публічного акціонерного товариства "Інститут транспорту нафти" від 17.02.2017 року, то дане рішення матиме преюдиціальне значення для вирішення даної справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.04.2017 провадження у справі №910/3281/17 зупинено до вирішення пов`язаної з нею справи Господарського суду міста Києва № 910/3292/17.

Як встановлено судом та вбачається з інформаційної бази "Діловодство спеціалізованого суду (ДСС)", що Рішенням Господарського суду міста Києва від 22.10.2018 у задоволенні позову ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення загальних зборів від 17.02.2017, Постановою Північного апеляційного господарського суду від 04.06.2019 апеляційну скаргу Акціонера Публічного акціонерного товариства "Інститут транспорту нафти" ОСОБА_2 залишити без задоволення, рішення Господарського суду міста Києва від 22.10.2018 у справі № 910/3292/17 - без змін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2022 поновлено провадження у справі №910/3281/17, підготовче засідання призначено на 06.07.2022.

У судове засідання, призначене на 06.07.2022 представники позивача та відповідача 2 не з`явилися, причин неявки суд не повідомили, хоча про дату та час розгляду справи були повідомлені належними чином ухвалою суду від 16.06.2022.

Протокольною ухвалою суду від 06.07.2022 розгляд справи у підготовчому провадженні відкладено на 20.07.2022.

У судове засідання, призначене на 20.07.2022 представники позивача та відповідача 2 не з`явилися, причин неявки суд не повідомили, хоча про дату та час розгляду справи були повідомлені належними чином ухвалою суду від 06.07.2022.

Протокольною ухвалою суду від 20.07.2022 судом ухвалено закрити підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 03.08.2022.

У судове засідання, призначене на 03.08.2022, з`явився представник відповідача 1. Представники позивача та відповідача 2 у судове засідання 03.08.2022 не з`явились, причин неявки суд не повідомили, про дату та час судового засідання були повідомлені належними чином.

Судом враховано, що в силу вимог частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті шостої даної Конвенції (§ 66, § 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Відповідно до частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

За приписами пункту 2 частини першої та пункту 3 частини другої статті 42 ГПК України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом, і разом з тим учасники справи зобов`язані з`явитися за викликом суду в судове засідання, якщо їх явка визнана обов`язковою.

Відтак, суд зазначає, що позивач, який подав до відповідного суду позовну заяву, вважається обізнаним про розгляд справи у суді та відповідно зобов`язаний дотримуватись обов`язків, покладених на нього ч. 2 ст. 42 ГПК України.

Відповідно до частини першої статті 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою.

Згідно із статтею 181 ГПК України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

Суд наголошує на тому, що вжиття заходів для ефективного розгляду та вирішення судового спору є обов`язком не тільки для держави, але й для осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 зі справи «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до частини четвертої статті 202 ГПК України в разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Згідно з пунктом 4 частини четвертої статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Правова позиція щодо застосування пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України викладена в постановах Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15, від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19, від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19.

Так, у постанові Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13.09.2019 у справі № 916/3616/15 зазначено таке.

На відміну від пункту 5 частини першої статті 81 Господарського процесуального кодексу України, в редакції, чинній до 15.12.2017, яка як підставу залишення позовної заяви без розгляду передбачала неподання позивачем витребуваних господарським судом матеріалів, необхідних для вирішення спору, або неявку представника позивача на виклик у засідання господарського суду, якщо його нез`явлення перешкоджає вирішенню спору, наведені положення статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України в чинній редакції не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду. Наведене, однак, не стосується випадків, коли позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору. Тобто оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судами в разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, однак звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності.

У постановах Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 05.06.2020 у справі № 910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі № 910/8816/19 викладено таку правову позицію щодо застосування пункту 4 частини 1 статті 226 Господарського процесуального кодексу України.

Обов`язковими умовами для застосування передбачених частиною четвертою статті 202, пункту 4 частини першої статті 226 Господарського процесуального кодексу України процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.

Отже, правом на залишення позову без розгляду суд наділений у разі неявки належним чином повідомленого позивача, якщо від нього не недійшла заява про розгляд справи за його відсутності і якщо його нез`явлення не перешкоджає розгляду справи.

У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, приписами статей 202, 226 Господарського процесуального кодексу України передбачено подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності.

Водночас Господарський процесуальний кодекс України встановляє обов`язок учасників справи сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи; з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою; не приховувати докази.

Поряд з тим, неявка представника позивача у підготовчі судові засідання 06.07.2022, 20.07.2022, у судове засідання з розгляду справи по суті 03.08.2022 та відсутність будь-яких вмотивованих клопотань, неподання пояснень по справі, котрі суд зобов`язував позивача надати ухвалою суду від 16.06.2022, унеможливлює суд з`ясувати чи підтримує на цей час позивач свій позов.

На переконання суду, неподання позивачем до суду заяви про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення про неявку і поважність її причини зумовлює залишення позову без розгляду.

Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 22.01.2019 у справі №922/2584/18, від 16.08.2018 у справі № 910/2344/17 та від 04.09.2018 у справі №910/14047/17.

Враховуючи неявку, зокрема, уповноваженого представника позивача у підготовчі судові засідання 06.07.2022, 20.07.2022, у судове засідання з розгляду справи по суті 03.08.2022, а також те, що останнім не було виконано вимог ухвал суду від 16.06.2022 та відсутність клопотання про розгляд справи за відсутністю представника позивача та будь-яких обґрунтованих повідомлень з приводу неявки його представника в судові засідання, а також неможливість вирішення справи без участі позивача, суд залишає позовну заяву без розгляду на підставі ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

За приписами п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір", сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

З огляду на викладене, сума судового збору сплачена позивачем поверненню не підлягає.

Керуючись ч. 4 ст. 202, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 232, 233, 240 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

Залишити позов ОСОБА_1 без розгляду на підставі п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили 03.08.2022 та може бути оскаржена в порядку та строк, передбачені статтями 254 - 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст складено та підписано 04.08.2022

Суддя М.О. Лиськов