УХВАЛА

м. Київ

10.08.2022Справа № 905/336/22
Суддя Господарського суду міста Києва Приходько І.В., розглянувши матеріали

позовної заяви ОСОБА_1

до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКPНAФТА"

про стягнення 106 241,99 грн.

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Господарського суду Донецької області з позовом до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКPНAФТА" про стягнення заборгованості по сплаті дивідендів за 2018 рік у розмірі 106 241,99 грн.

Ухвалою Господарського суду Донецької області (суддя Лейба М.О.) від 15.02.2022 по справі №905/336/22 передано матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА "УКPНAФТА" про стягнення 106 241,99 грн. за територіальною підсудністю до Господарського суду міста Києва.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.06.2022 залишено без руху позовну заяву, надано позивачу строк для усунення недоліків, який становить десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків у позовній заяві.

18.07.2022 до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшла «уточнувальна» позовна заява з додатками.

21.07.2022 до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшло клопотання.

Дослідивши матеріали позовної заяви та подані позивачем документи, суд дійшов висновку про наступне.

Суд наголошує на тому, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 27.06.2022 у даній справі, якою позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу спосіб усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання:

- доказів надіслання на ім`я та адресу відповідача всіх доданих до позовної заяви документів, з якою заявник звернувся до суду та зазначенням в описі вкладення у цінний лист номеру поштового відправлення та кількості аркушів по кожному найменуванню, які будуть направлені на адресу відповідача;

- письмових уточнень з викладенням змісту позову відповідно до правил українського правопису.

Разом з цим, в ухвалі Господарського суду міста Києва від 27.06.2022 у даній справі судом було зазначено, що пунктом 1 частини 1 статті 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують: відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів.

Відповідно до частини 1 статті 172 Господарського процесуального кодексу України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Правилами надання послуг поштового зв`язку, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009, передбачено, що розрахунковим документом, який підтверджує факт надання послуг поштового зв`язку є документ встановленої відповідно до Закону України «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» форми і змісту (касовий чек, розрахункова квитанція тощо).

Відповідно до п. п. 59, 61 Правил надання послуг поштового зв`язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №270 від 05.03.2009, внутрішні поштові відправлення з оголошеною цінністю з описом вкладення подаються для пересилання відкритими для перевірки їх вкладення. У разі приймання внутрішніх поштових відправлень з оголошеною цінністю з описом вкладення бланк опису заповнюється відправником у двох примірниках. Працівник поштового зв`язку повинен перевірити відповідність вкладення опису, розписатися на обох його примірниках і проставити відбиток календарного штемпеля. Один примірник опису вкладається до поштового відправлення, другий видається відправникові. На примірнику опису, що видається відправникові, працівник поштового зв`язку повинен зазначити номер поштового відправлення.

За змістом положень вищевказаних Правил, доказом, що підтверджує прийняття оператором поштового зв`язку поштового відправлення для пересилання - є виданий ним відправникові розрахунковий документ встановленої форми, разом з тим, опис вкладення є підтвердженням того, які саме документи вкладені до поштового відправлення.

Тобто, належними доказами надсилання заявником копії позовної заяви є розрахунковий документ (касовий чек, розрахункова квитанція тощо), виданий відправникові оператором поштового зв`язку при прийнятті реєстрованого поштового відправлення для пересилання та опис вкладення до цього листа, з якого вбачається які саме документи направлені на адресу учасників справи.

Судом встановлено, що до матеріалів «уточнувальної» позовної заяви додано фіскальний чек відділення поштового зв`язку про направлення поштового відправлення №288 від 12.07.2022, проте на описі вкладення відсутній номер поштового відправлення.

Крім того, суд зазначає, що з доданого опису вкладення у цінний лист до «уточнувальної» позовної заяви від 12.07.2022 вбачається, що позивачем направлено відповідачу не повний перелік додатків, які фактично додано до матеріалів первісно поданої позовної заяви.

Відтак надані докази не підтверджують направлення на адресу відповідача саме тих документів, перелік яких міститься в описі вкладення.

В ухвалі Господарського суду міста Києва від 27.06.2022 у даній справі суд зауважив, що подана позовна заява містить значну кількість синтаксичних помилок, у зв`язку з чим при розгляді справи існує можливість виникнення суперечностей та непорозумінь щодо змісту заявлених вимог.

З огляду на вищенаведене, позивачу необхідно було усунути недоліки у позовній заяві шляхом викладення змісту позову відповідно до правил українського правопису.

Натомість, зі змісту «уточнувальної» позовної заяви вбачається, що позивачем фактично подано сканкопію попередньої (первісно поданої) редакції позовної заяви, на якій від руки позивачем зроблено нерозбірливі додаткові записи, зміст яких неможливо ідентифікувати.

Крім того, 21.07.2022 до Господарського суду міста Києва від ОСОБА_1 надійшло клопотання (що викладене виключно російською мовою), сутність якого неможливо достеменно встановити через недотримання вимог до форми та змісту офіційного документа або заяви (клопотання) сторони по справі.

Разом з цим, в ухвалі Господарського суду міста Києва від 27.06.2022 у даній справі судом було зазначено, що відповідно до частини 1 статті 10 Господарського процесуального кодексу України господарське судочинство в судах здійснюється державною мовою.

Згідно зі статтею 10 Конституції України державною мовою в Україні є українська мова.

Ураховуючи викладене, суд визнає, що позивачем не усунуто недоліки, зазначені в ухвалі суду від 27.06.2022, що суперечить приписам процесуального закону.

Згідно з ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ураховуючи викладене та те, що позивачем не усунуто недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, що суперечить нормам Господарського процесуального кодексу України, дана позовна заява та додані до неї документи підлягають поверненню позивачу, разом із «уточнувальною» позовною заявою з доданими до неї документами.

Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до частини 8 статті 174 Господарського процесуального кодексу України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Так, з урахуванням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, правова конструкція статті 174 Господарського процесуального кодексу України дає можливість стороні розраховувати на захист своїх прав та доступ до правосуддя, незважаючи на порушення при подані позовної заяви, що стали підставою для її повернення, через передбачену законом процесуальну можливість повторного подання позовної заяви після усунення допущеного порушення.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,-

УХВАЛИВ:

Повернути позовну заяву і додані до неї документи позивачу та «уточнувальну» позовну заяву з доданими до неї документами.

Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та може бути оскаржена в порядку та строки встановлені ст.ст. 255, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя І.В. Приходько