ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
У Х В А Л А

09.08.2022 м. Дніпро Справа № 904/4790/21 (904/5712/18)

Суддя Центрального апеляційного господарського суду

Парусніков Ю.Б.

розглянувши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Ел ті груп» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.06.2021 (суддя Панна С.П., повне судове рішення складено 25.06.2021) у справі № 904/5712/18

за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк», м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю «Монтана-естейт», м. Дніпро

про визнання недійсним одностороннього правочину

що розглядається в межах справи № 904/4790/21

про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Монтана-естейт»,-

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області суду з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Приватофис», у якому просить визнати недійсним односторонній правочин.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 21.01.2019 відкрито провадження у справі № 904/5712/18.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 25.06.2021 матеріали справи № 904/5712/18 передано до Господарського суду Дніпропетровської області для розгляду в межах справи № 904/4790/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю «Монтана-естейт».

Товариство з обмеженою відповідальністю «Ел ті груп» звернулося до Центрального апеляційного господарського суду із апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.06.2021 у справі № 904/5712/18 скасувати і передати справу на розгляд раніше визначеному складу суду.

Розглянувши подані матеріали, суддя-доповідач вважає, про що апеляційну скаргу слід залишити без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 2 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» з 01 січня 2022 року встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у місячному розмірі 2481,00 грн.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання апеляційної скарги на ухвалу суду підлягає сплаті судовий збір у розмірі одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, судовий збір, що підлягає сплаті за оскарження ухвали суду становить 2481,00 грн.

Скаржником не надано доказів на підтвердження сплати і зарахування до Державного бюджету судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу місцевого господарського суду у встановленому законом розмірі.

Відповідно до пункту 3 частини третьої статті 258 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги додаються докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі.

Статтею 259 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Скаржником не надано доказів відправлення апеляційної скарги з додатками іншим сторонам у справі.

Відповідно до частини 2 статті 260 Господарського процесуального кодексу України до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши що апеляційну скаргу подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду апеляційної скарги постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху. В ухвалі про залишення апеляційної скарги без руху зазначаються недоліки апеляційної скарги, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення апеляційної скарги без руху. Якщо ухвала про залишення апеляційної скарги без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Для усунення недоліків апеляційної скарги, скаржнику необхідно у десятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали надати апеляційному господарському суду докази сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн і відправки апеляційної скарги з додатками іншим сторонам у справі.

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 Господарського процесуального кодексу України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними.

Частиною першою статті 256 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду протягом десяти днів з дня його (її) проголошення.

Оскаржувана ухвала місцевого господарського суду постановлена 25.06.2021, таким чином останнім днем на її апеляційне оскарження є 05.07.2021.

За приписами частини другої статті 261 Господарського процесуального кодексу України незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження суд апеляційної інстанції відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення, крім випадків: 1) подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі у ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки; 2) пропуску строку на апеляційне оскарження внаслідок виникнення обставин непереборної сили.

Системний аналіз вказаних процесуальних норм свідчить про те, що подання апеляційної скарги особою, не повідомленою про розгляд справи або не залученою до участі в ній, якщо суд ухвалив рішення про її права, інтереси та (або) обов`язки, захищає її саме від передбаченої частиною другою статті 261 Господарського процесуального кодексу України безумовної відмови у відкритті апеляційного провадження (якщо апеляційна скарга подана після спливу одного року з дня складення повного тексту судового рішення), тобто незалежно від поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження, проте не звільняє вказану особу від обов`язку довести поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, передбаченого іншими вищенаведеними нормами Господарського процесуального кодексу України.

Аналогічний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 03.05.2022 у справі № 904/1875/19.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити відповідні обставини, задля чого заявник має довести суду їх наявність та непереборність, у зв`язку з тим, що фактично норма про можливість поновлення процесуальних строків є, по суті, пільгою, яка може застосовуватись як виняток із загального правила, оскільки в іншому випадку нівелюється значення чіткого визначення законодавцем кожного з процесуальних строків.

Сам лише факт подання стороною клопотання про відновлення строку не зобов`язує суд автоматично відновити цей строк, оскільки клопотання про відновлення строку на подання апеляційної скарги з огляду на положення статті 256 Господарського процесуального кодексу України повинно містити обґрунтування поважності пропуску цього строку.

Клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження повинно містити обґрунтування поважності причин пропуску такого строку (за необхідності - з посиланням на відповідні докази, які подаються апеляційному господарському суду на загальних підставах).

Відновлення пропущеного процесуального строку є правом господарського суду, яким суд користується, виходячи із поважності причин пропуску строку скаржником, і лише сам факт подання скаржником клопотання про поновлення строку не кореспондується з автоматичним обов`язком суду відновити цей строк.

Скаржник звернувся до апеляційного господарського суду з клопотанням про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивоване тим, що з оскаржуваною ухвалою скаржник ознайомився лише у липні 2022 без зазначення конкретної дати і доказів ознайомлення з оскаржуваним судовим рішенням саме у цей день.

Враховуючи вищевикладене, апеляційний господарський суд викладені скаржником в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження обставини пропущення цього строку не визнає поважними, у зв`язку з чим вважає за необхідне залишити апеляційну скаргу без руху із наданням скаржнику строку для зазначення інших підстав для поновлення цього строку.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 174, 234, 235, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України суд, -

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Ел ті груп» на ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 25.06.2021 у справі № 904/5712/18 залишити без руху.

Для усунення недоліків апеляційної скарги, скаржнику протягом 10 днів з дати отримання копії цієї ухвали необхідно надати Центральному апеляційному господарському суду мотивоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, доказів сплати судового збору у розмірі 2481,00 грн і доказів надіслання копії апеляційної скарги з додатками іншим сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий суддя Ю.Б. Парусніков