УХВАЛА

08 серпня 2022 року

м. Київ

cправа № 912/3747/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Кролевець О.А.,

за касаційною скаргою ОСОБА_1

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2022

(головуючий суддя - Кузнецов В.О., судді - Чередко А.Є., Мороз В.Ф.)

та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 17.02.2022

(суддя - Поліщук Г.Б.)

у справі № 912/3747/20

за позовом ОСОБА_1

до 1) ОСОБА_2 ; 2) ОСОБА_3

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - Приватного акціонерного товариства "Весна"

про визнання договору дарування договором купівлі-продажу, переведення прав та обов`язків покупця,

ВСТАНОВИВ:

15.07.2022 ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2022 та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 17.02.2022 у справі №912/3747/20.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Суд дійшов висновку, що вказана касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Статтею 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) визначено форму і зміст касаційної скарги.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору в установленому порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Однак скаржником не надано доказів сплати судового збору за подання касаційної скарги.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру розмір ставки судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У 2020 році ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Кіровоградської області з позовом до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про визнання договору дарування договором купівлі-продажу, переведення прав та обов`язків покупця.

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 17.02.2022 у справі №912/3747/20, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2022, у задоволенні позову відмовлено.

Частиною 3 ст. 6 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2020 року встановлений у розмірі 2102,00 грн.

Згідно з пп. 5 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду; касаційних скарг у справі про банкрутство розмір ставки судового збору складає 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Скаржник у касаційній скарзі просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2022 та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 17.02.2022 у справі №912/3747/20 та прийняти нове рішення про задоволення позовних вимог.

Таким чином за подання касаційної скарги на оскаржувані судові рішення у справі №912/3747/20 скаржник мав сплатити судовий збір у сумі 8408,00 грн (2102,00 грн * 2 * 200%).

Згідно з ч. 2 ст. 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених ст. 290 цього Кодексу, застосовуються положення ст. 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Верховний Суд звертає увагу скаржника, що судовий збір має бути перерахований за такими реквізитами:

Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102

Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783

Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)

Код банку отримувача (МФО): 899998

Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA0026007

Код класифікації доходів бюджету: 22030102

Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055).

Призначення платежу *;101; _________ (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом __________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний господарський суд) (назва суду, де розглядається справа).

Отже, скаржнику необхідно надати Суду докази, що підтверджують сплату судового збору в установленому Законом порядку в сумі 8408,00 грн.

Окрім того, положеннями ст. 291 ГПК України передбачено, що особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Згідно з положеннями ст. ст. 73, 76, 77 ГПК України належним та допустимим доказом надсилання іншому учаснику справи копії касаційної скарги з додатками може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) з надіслання адресату листа з описом вкладення, поданий в оригіналі або в належній чином засвідченій копії.

На виконання зазначених вимог скаржником до касаційної скарги в якості доказів надсилання касаційної скарги іншим учасникам справи додані описи вкладення у цінний лист від 15.07.2022. Проте з вказаних описів вбачається, що сторонам у справі була направлена касаційна скарга від 30.03.2022 на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 17.02.2022 та на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2022 у справі №912/3747/20, а касаційна скарга подана до Верховного Суду датована 12.07.2022. Вказане унеможливлює перевірку Судом факту надсилання іншим учасникам справи саме копії касаційної скарги, що була подана до Верховного Суду поштовим зв`язком.

Неповідомлення учасника судового процесу у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цього учасника, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, закріплені ч. 3 ст. 2 ГПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 13 ГПК України суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість, сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

Ненаправлення скаржником копії касаційної скарги іншим учасникам судового процесу позбавляє останніх, за відсутності тексту скарги, можливості надати свої заперечення та відзив на касаційну скаргу.

Таким чином, скаржнику слід належним чином виконати вимоги ст. 291 ГПК України, надіслати іншим сторонам у справі копію касаційної скарги і доданих до неї документів і надати Суду належні докази такого надсилання.

Враховуючи викладене, касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2022 та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 17.02.2022 у справі №912/3747/20 підлягає залишенню без руху на підставі ч. 2 ст. 292 ГПК України із наданням скаржнику строку протягом десяти днів з дня вручення ухвали для усунення зазначених недоліків, а саме шляхом подання до суду заяви про усунення недоліків касаційної скарги до якої долучити: докази, що підтверджують сплату судового збору в установленому Законом порядку в сумі 8408,00 грн; докази надсилання іншим учасникам справи копії касаційної скарги і доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Суд звертає увагу скаржника на те, що заяву про усунення недоліків касаційної скарги слід подати до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у встановлений цією ухвалою строк, а також надати суду докази надіслання копії заяви про усунення недоліків касаційної скарги іншим учасникам справи.

Згідно з ч. 4 ст. 174 та ч. 2 ст. 292 ГПК України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

1.Касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 16.06.2022 та рішення Господарського суду Кіровоградської області від 17.02.2022 у справі №912/3747/20 залишити без руху.

2.Встановити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.

3. Наслідки невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали встановлені статтею 292 Господарського процесуального кодексу України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.А. Кролевець