УХВАЛА

28.07.2022Справа № 910/115/22

за позовом Національного музею народної архітектури та побуту України (01010, місто Київ, ВУЛИЦЯ ЛАВРСЬКА, будинок 9, корпус 19)
до проПриватного підприємства «БРИЗ» (04071, місто Київ, ВУЛИЦЯ САГАЙДАЧНОГО, будинок 10/5) виселення

Суддя Чинчин О.В.

Представники: без повідомлення представників сторін

ВСТАНОВИВ:

Національний музей народної архітектури та побуту України (надалі також - «Позивач») звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Приватного підприємства «БРИЗ» (надалі також - «Відповідач») про виселення.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем його зобов`язань за Договором оренди нежитлового приміщення №2 від 25.06.2003 року.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.01.2022 року позовну заяву Національного музею народної архітектури та побуту України до Приватного підприємства «БРИЗ» про виселення. залишено без руху.

25.01.2022 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.01.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження, постановлено здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (без проведення судового засідання).

18.04.2022 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву разом з клопотанням про поновлення строку на його подання.

25.05.2022 року через загальний відділ діловодства суду (канцелярію) від Позивача надійшла відповідь на відзив.

Що стосується клопотання Відповідача про поновлення строку на подачу відзиву по справі №910/115/22, Суд зазначає.

Відповідно до ч.ч.1, 2 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14.03.2022 р. № 133/2022 продовжено строк дії воєнного стану з 05 години 30 хв. 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 18 квітня 2022 року № 259/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Указом Президента України від 17 травня 2022 року №341/2022 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", який затверджено Верховною Радою України, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб, тобто до 23 серпня 2022 року.

Враховуючи вищевикладене, Суд, на виконання завдання господарського судочинства, з метою дотримання принципу змагальності сторін та рівності прав учасників судового процесу, для всебічного повного та об`єктивного встановлення всіх обставин справи, приходить до висновку про задоволення клопотання Відповідача про поновлення строку на подачу відзиву по справі №910/115/22 та прийняття відзиву до розгляду.

За приписами ч. 3 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Дослідивши матеріали позовної заяви, враховуючи предмет та підстави позову, подані докази, Суд дійшов висновку про складність справи, у зв`язку з чим з метою справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, а також ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів сторін, з метою дотримання процесуальних строків на подання заяв по суті спору, справу необхідно розглядати за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 1, 3 ст. 81 Господарського процесуального кодексу України, учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Судове рішення проголошується публічно, але преса і публіка можуть бути не допущені в зал засідань протягом усього судового розгляду або його частини в інтересах моралі, громадського порядку чи національної безпеки в демократичному суспільстві, якщо того вимагають інтереси неповнолітніх або захист приватного життя сторін, або - тією мірою, що визнана судом суворо необхідною, - коли за особливих обставин публічність розгляду може зашкодити інтересам правосуддя.

Право на ефективний засіб юридичного захисту та заборона дискримінації передбачені статей 13, 14 "Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод", згідно яких кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження та користування правами та свободами, визнаними в цій Конвенції, має бути забезпечене без дискримінації за будь-якою ознакою - статі, раси, кольору шкіри, мови, релігії, політичних чи інших переконань, національного чи соціального походження, належності до національних меншин, майнового стану, народження, або за іншою ознакою.

Згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 09.07.2002 №15-рп/2002 положення частини 2 статті 124 Конституції України щодо поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають у державі, в аспекті конституційного звернення необхідно розуміти так, що право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Кожна особа має право вільно обирати не заборонений законом засіб захисту прав і свобод, у тому числі судовий захист.

Як встановлено у ч. 6 ст. 55 Конституції України кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до статті 2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Статтею 5 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що здійснюючи правосуддя, господарський суд захищає права та інтереси фізичних і юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного права чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону.

На виконання завдання господарського судочинства, передбаченого ст. 2 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи предмет та підстави позовних вимог, з метою забезпечення правильного, всебічного, повного, об`єктивного і своєчасного розгляду справи по суті, Суд вважає за необхідне витребувати від Національного музею народної архітектури та побуту України належним чином завірені додатки до Договору оренди нежитлового приміщення №2 від 25.06.2003 року, що визначений в якості підстави позову, обґрунтований розрахунок заборгованості Приватного підприємства «БРИЗ» по орендній платі станом на 01.01.2021 р., станом на 20.04.2021 р., на момент звернення Позивача до суду, належним чином завірену копію договору оренди нежитлового приміщення №1 від 25.06.2003 року, а також витребувати від Приватного підприємства «БРИЗ» належним чином завірену копію договору оренди нежитлового приміщення №1 від 25.06.2003 року.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 176, 233, 234, 250 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ПОСТАНОВИВ:

1. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

2. Підготовче засідання призначити на 18.08.22 о 11:50 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- В, зал № 31 .

3. Повідомити учасників справи про підготовче засідання.

4. Запропонувати учасникам справи направити в судове засідання своїх представників, повноваження яких оформити у відповідності з вимогами ст. 60 Господарського процесуального кодексу України.

5. Попередити учасників судового процесу про наслідки неявки в судове засідання відповідно до ст. 202 Господарського процесуального кодексу України.

6. Витребувати від Національного музею народної архітектури та побуту України належним чином завірені додатки до Договору оренди нежитлового приміщення №2 від 25.06.2003 року, що визначений в якості підстави позову, обґрунтований розрахунок заборгованості Приватного підприємства «БРИЗ» по орендній платі станом на 01.01.2021 р., станом на 20.04.2021 р., на момент звернення Позивача до суду, належним чином завірену копію договору оренди нежитлового приміщення №1 від 25.06.2003 року.

7. Витребувати від Приватного підприємства «БРИЗ» належним чином завірену копію договору оренди нежитлового приміщення №1 від 25.06.2003 року.

8. Зобов`язати Сторін надати суду витребувані судом докази у строк до 18.08.2022 року.

9. У випадку неможливості подати доказ, який витребовує суд, або неможливості подати такий доказ у встановлені строки, особа зобов`язана повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали.

10. Попередити Національний музей народної архітектури та побуту України та Приватне підприємство «БРИЗ», що у разі неповідомлення суду про неможливість подати пояснення, витребувані судом, або неподання таких пояснень без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом.

11. Повідомити сторін, що додаткові письмові докази, клопотання, заяви, пояснення, необхідно подати у строк до 18.08.2022.

12. Звернути увагу сторін на положення ст. 81 Господарського процесуального кодексу України щодо витребування доказів.

13. Повідомити учасників справи, що згідно з ч. 8 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, яка їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї.

14. Попередити учасників судового процесу, що при ухиленні від виконання вимог суду до них можуть бути застосовані заходи процесуального примусу у вигляді штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.

15. Нагадати, що сторони відповідно до ст. 192 Господарського процесуального кодексу України, можуть укласти мирову угоду на будь-якій стадії судового процесу.

16. Звернути увагу учасників процесу на те, що документи подаються через канцелярію суду за умови їх оформлення належним чином (кожна сторінка має бути належним чином засвідчена, документи прошиті та подане клопотання про приєднання зазначених документів до матеріалів справи).

17. Звернути увагу сторін, що інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

18. Повідомити учасників справи про відсутність у суду технічної можливості забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду та можливість забезпечення учасникам справи права брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості.

19. Ухвала набирає законної сили з моменту підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя О.В. Чинчин