ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" серпня 2022 р. Справа№ 910/2971/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пантелієнка В.О.

суддів: Полякова Б.М.

Доманської М.Л.

секретар судового засідання Нечасний О.Л.

за участю представників:

ОСОБА_1 - не з`явилася;

від ОСОБА_1 - не з`явився;

від ТОВ «ФК «Паритет» - Дзюба М.Ю. ордер АВ №1037210 від 07.06.2022р.;

від ТОВ «МЕДІНЖИНІРИНГ» - не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на ухвалу господарського суду м.Києва від 01.12.2021р.

(повний текст складено 14.12.2021р.)

у справі №910/2971/20 (суддя Івченко А.М.)

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова Компанія (далі - ТОВ «ФК) «Паритет»

до Товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «МЕДІНЖИНІРИНГ»

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою господарського суду міста Києва від 01.12.2021р. у справі №910/2971/20 клопотання про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності задоволено; визнано ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) солідарним боржником за незадоволення вимог кредиторів ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ"; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Паритет» витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 50 000,00 гривень; видано наказ.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 (директор ТОВ «МЕДІНЖИНІРИНГ» до 25.01.2020р.) звернулась до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить зупинити дію ухвали господарського суду м.Києва від 01.12.2021р. у справі №910/2971/20 до закінчення розгляду апеляційної скарги, скасувати оскаржувану та прийняти нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні клопотання ТОВ «ФК «Паритет» про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності та стягнення витрат на професійну правничу допомогу.

У відзиві на апеляційну скаргу представник ТОВ «ФК «Паритет» просить відмовити ОСОБА_1 у задоволенні апеляційної скарги, а ухвалу господарського суду м.Києва від 01.12.2021р. залишити без змін.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 17.02.2022р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду м.Києва від 01.12.2021р. у справі №910/2971/20 та призначено її до розгляду на 14.03.2022р.

14.03.2022р., у зв`язку з повномасштабною військовою агресією Російської Федерації проти України, розгляд справи не відбувся.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.04.2022р. розгляд справи №910/2971/20 призначено на 20.06.2022р.

15.06.2022р. на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду надійшло клопотання апелянта про відкладення розгляду справи.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.06.2022р. заяву судді Північного апеляційного господарського суду Сотнікова С.В. про самовідвід у справі №910/2971/20 задоволено; справу №910/2971/20 передано для здійснення визначення складу судової колегії автоматизованою системою у відповідності до положень п.п.17.4 п.17 ч.1 розділу ХІ "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.06.2022р. апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу господарського суду м.Києва від 01.12.2021р. у справі №910/2971/20 прийнято до свого провадження колегією суддів в іншому складі суду та призначено її розгляд на 01.08.2022р.

28.07.2022р. на електронну адресу Північного апеляційного господарського суду надійшло клопотання апелянта про відкладення розгляду справи.

Колегія суддів відхиляє клопотання ОСОБА_1 про відкладення розгляду справи як необґрунтоване, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для прийняття законного і обґрунтованого рішення, а підстави заявлені для відкладення є малозначними. Крім того, в даний час в Україні діє воєнний стан, що спонукає апеляційний суд до розгляду справ в стислі терміни.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представника ТОВ «ФК «Паритет», дослідивши докази, проаналізувавши на підставі встановлених фактичних обставин справи правильність застосування судом першої інстанції норм законодавства, Північний апеляційний господарський суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.6 ст.12 ГПК України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Законом України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом".

21.10.2019р. введено в дію Кодекс України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ).

На розгляді господарського суду м.Києва перебуває справа №910/2971/20 за заявою ТОВ «ФК «Паритет» про банкрутство ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" (ідентифікаційний номер 21539772).

07.07.2020р. до господарського суду м.Києва було подано клопотання ТОВ «ФК «Паритет» про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності та накладення арешту на майно.

Ухвалою місцевого суду від 17.09.2020р. розгляд клопотання ТОВ «ФК «Паритет» про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності та накладення арешту на майно було призначено на 21.10.2020р.

Ухвалою місцевого суду від 25.11.2020р. було відмовлено ТОВ «ФК «Паритет» в задоволенні клопотання б/н від 03.07.2020р. про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності та накладення арешту на майно; відмовлено ТОВ «ФК «Паритет» у задоволенні клопотання б/н від 22.09.2020р. про вжиття заходів до забезпечення вимог кредиторів шляхом накладення арешту на нерухоме майно ОСОБА_1 в порядку ст. 40 КУзПБ.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2021р. апеляційну скаргу ТОВ «ФК «Паритет» було залишено без задоволення, а ухвалу господарського суду м.Києва від 25.11.2020р. у справі №910/2971/20 - без змін.

Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.06.2021р. касаційну скаргу ТОВ «ФК «Паритет» було задоволено частково; постанову Північного апеляційного господарського суду від 24.03.2021р. та ухвалу місцевого суду від 25.11.2020р. (в частині притягнення ОСОБА_1 до солідарної відповідальності разом з ТОВ "Медінжиніринг") у справі №910/2971/20 скасовано; справу №910/2971/20 в скасованій частині направлено на новий розгляд до господарського суду м.Києва.

З матеріалів справи вбачається, що 25.02.2020р. ТОВ «ФК «Паритет» (далі - Кредитор) звернулось до місцевого суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "Медінжиніринг" (далі - Боржник) в порядку, передбаченому КУзПБ.

Ухвалою місцевого суду від 29.04.2020р. було відкрито за заявою Кредитора провадження у справі про банкрутство Боржника, введено мораторій на задоволення вимог кредиторів та призначено розпорядником майна Боржника - арбітражного керуючого Степаненка М.М.

Постановою суду першої інстанції від 20.07.2020р. було визнано ТОВ "Медінжиніринг" банкрутом, відкрито стосовно нього ліквідаційну процедуру та призначено ліквідатором арбітражного керуючого Степаненка М.М.

07.07.2020р. до господарського суду м.Києва було подано клопотання ТОВ «ФК «Паритет» про притягнення керівника боржника до солідарної відповідальності та накладення арешту на майно, а саме: визнання ОСОБА_1 солідарним боржником за незадоволення вимог кредиторів Боржника; вжиття заходів щодо накладення арешту на все майно ОСОБА_1 , в тому числі: 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_1 , та 1/2 частини квартири за адресою: АДРЕСА_2 .

Відповідно до положень абзацу 1 ч. 6 ст. 34 КУзПБ, законодавець встановлює умови, за яких у боржника виникає обов`язок звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі, а саме: боржник зобов`язаний у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі, якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності), та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

У разі порушення цих вимог, яке допущене керівником боржника, він несе солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів. Питання порушення керівником боржника зазначених вимог підлягає розгляду господарським судом під час здійснення провадження у справі. У разі виявлення такого порушення про це зазначається в ухвалі господарського суду, що є підставою для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до зазначеної особи.

Місцевим судом правильно зазначено, що положення Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", який втратив чинність з введенням в дію з 21.10.2019р. КУзПБ, та який також містив умови, за яких боржник був зобов`язаний звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі (ч. 5 ст. 11 та ст. 95 цього Закону), так само встановлювали солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів, але у випадку недотримання вимог щодо особливостей застосування процедури банкрутства до боржника, що ліквідується власником згідно з ч. 1 ст. 95 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (ч. 6 ст. 95 цього Закону). Водночас Закон не містив положень про відповідальність за незвернення боржника до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності .

В положеннях КУзПБ законодавець передбачив єдиний порядок провадження у справі про банкрутство, тим самим відмовившись від здійснення провадження у справі за відмінним від єдиного - особливим (скороченим, спрощеним, тощо) порядком здійснення провадження у справі про банкрутство, який допускався згідно із Законом про банкрутство.

Отже, з введенням в дію з 21.10.2019р. КУзПБ законодавець запровадив солідарну відповідальність у разі порушення вимоги цього Кодексу щодо обов`язку та строку для звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство (зокрема, у разі загрози неплатоспроможності), визначивши суб`єктом цієї відповідальності лише керівника боржника та встановивши строк для виконання боржником відповідного обов`язку - один місяць.

Солідарна відповідальність керівника боржника - це вид спеціальної цивільно-правової відповідальності, відповідно до якої при здійсненні провадження у справі про банкрутство керівник боржника, який не звернувся до господарського суду у місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності підлягає притягненню до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів відповідно до заяви кредитора, після виявлення такого порушення ухвалою господарського суду. Будь-яких інших підстав притягнення до солідарної відповідальності Кодексом України з процедур банкрутства не передбачено.

Предметом розгляду є саме дослідження можливості покладення солідарної відповідальності на керівника боржника, а не розгляд заяв кредиторів про покладення солідарної відповідальності з конкретними вимогами до зазначеної особи.

У постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 15.06.2021р. у справі № 910/3191/20 зазначено: враховуючи, що підставою для вимог Кредитора про солідарну відповідальність керівника Боржника стало порушення, прямо визначене ч. 6 ст. 34 КУзПБ, а саме - недотримання боржником вимоги щодо обов`язку у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності (якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами), то суд щодо порядку доведення заявником, щодо необхідної і достатньої сукупності умов для встановлення судом наведеного порушення, як підстави для застосування солідарної відповідальності, зазначає про необхідність доведення заявником та встановлення судом двох юридичних фактів: порушення визначеного абзацом 2 ч. 6 ст. 34 КУзПБ місячного строку та наявності у боржника протягом цього строку та/або більше ознак загрози неплатоспроможності боржника.

Щодо правил обчислення визначеного абзацом 1 ч. 6 ст. 34 КУзПБ місячного строку та щодо порядку доведення учасником і встановлення судом ознак загрози неплатоспроможності, то місцевим судом правильно зазначено про таке.

Загроза неплатоспроможності як підстава для звернення боржника із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство не є новелою КУзПБ, а є успадкуванням окремих положень Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Закон і КУзПБ так визначають загрозу неплатоспроможності - якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами.

Складовими умовами для встановлення щодо боржника такого складного за своїм змістом юридичного факту як загроза неплатоспроможності боржника є одночасна (зокрема протягом місячного періоду, визначеного ч. 6 ст. 34 КУзПБ) наявність таких юридичних фактів: існування у боржника щонайменше перед двома кредиторами зобов`язань, строк виконання яких настав та визначається за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо); розмір всіх активів боржника є меншим, ніж сумарний розмір зобов`язань перед всіма кредиторами боржника, строк виконання яких настав за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо), тобто такий майновий стан боржника за всіма його показниками (основними фондами, дебіторською заборгованістю, строк виконання зобов`язань щодо якої настав, тощо), який за оцінкою сукупної вартості всіх активів Боржника очевидно не здатний забезпечити задоволення вимог виконання зобов`язань перед всіма кредиторами, строк виконання яких настав, ні у добровільному, ні у передбаченому законом примусовому порядку.

З огляду на положення ч. 6 ст. 39 КУзПБ (згідно з якими однією із підстав для відмови господарським судом у відкритті провадження у справі є наявність за вимогами кредитора спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження) для існування загрози неплатоспроможності боржника, за відсутності між ним і кредитором спору про право, цей Закон не вимагає безспірності вимог кредиторів до боржника, тобто не вимагає прийняття судового рішення та/або видачу виконавчого документа щодо вимог кредитора до боржника, які стали підставою для звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Обчислення визначеного абзацом першим ч. 6 ст. 34 КУзПБ місячного строку для обов`язку боржника звернутись із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності починається з того моменту, коли за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини між кредитором (кредиторами) та боржником (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо), одночасно має місце факт настання строку виконання боржником зобов`язань щонайменше перед двома його кредиторами разом із фактом перевищення в той самий момент (звітний період) сумарного розміру цих зобов`язань над розміром всіх активів Боржника , які в сукупності і свідчать про ознаки загрози неплатоспроможності боржника.

При цьому зобов`язання боржника перед кредитором не має містити в своїй суті спору про право між кредитором та боржником.

Положення ч. 4 ст. 34 КУзПБ визначає документи/докази, що додаються до заяви боржника про відкриття провадження у справі про банкрутство, зокрема: докази загрози неплатоспроможності; - установчі документи боржника - юридичної особи; бухгалтерський баланс боржника на останню звітну дату; - перелік кредиторів боржника, вимоги яких визнаються боржником, із зазначенням загальної суми грошових вимог усіх кредиторів, а також щодо кожного кредитора - ім`я або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті), сума грошових вимог (загальної суми заборгованості, заборгованості за основним зобов`язанням та суми неустойки (штрафу, пені) окремо), підстави виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання згідно із законом або договором; - перелік майна боржника із зазначенням його балансової вартості та місцезнаходження, а також загальна балансова вартість майна; - перелік майна, що перебуває у заставі або є обтяженим у інший спосіб, його місцезнаходження, вартість, а також інформація про кредиторів, на користь яких вчинено обтяження майна боржника, - ім`я або найменування, місцезнаходження або місце проживання, ідентифікаційний код юридичної особи або реєстраційний номер облікової картки платника податків, або серія та номер паспорта (для фізичних осіб, які через свої релігійні переконання відмовляються від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомили про це відповідний контролюючий орган і мають відмітку у паспорті), сума грошових вимог, підстави виникнення зобов`язань, а також строк їх виконання згідно із законом або договором; - довідка органів приватизації (органів, уповноважених управляти об`єктами державної власності) про наявність або відсутність на балансі підприємства, щодо якого подано заяву про відкриття провадження у справі, державного майна, що в процесі приватизації (корпоратизації) не увійшло до його статутного капіталу; - перелік осіб, які мають невиконані зобов`язання перед боржником, із зазначенням вартості таких зобов`язань, строку виконання та підстав виникнення; -відомості про всі рахунки у депозитарних установах боржника, відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах, їх реквізити; - відомості про всі рахунки, на яких ведеться облік прав на цінні папери, що належать боржнику, їх реквізити; - інші документи, що підтверджують неплатоспроможність боржника.

Як вбачається із поданих документів ТОВ «ФК «Паритет», місячний строк, з моменту вступу в дію Кодексу України з процедур банкрутства, керівником боржника не дотриманий, оскільки з 21.10.2019р. ОСОБА_1 зобов`язана була звернутися до суду із заявою про банкрутство.

Ознаки загрози неплатоспроможності виникли у боржника ще до моменту вступу Кодексу в силу і були наявні станом на момент порушення провадження у справі про банкрутство, що вбачається із виписок по рахунках ТОВ «МЕДІНЖИНІРИНГ» із нульовим балансом станом на 21.10.2019р., розширеної довідки з ДРРП з якої вбачається, що з моменту створення ДРРП (2013р.) у власності ТОВ «МЕДІНЖИНІРИНГ» не було нерухомого майна та таке майно не відчужувалося.

В ухвалі господарського суду м.Києва від 01.07.2020р. у справі №910/2971/20 було встановлено, що податкові зобов`язання виникли у ТОВ «МЕДІНЖИНІРИНГ» у квітні 2019 року. Зазначене підтверджується наданими ДПС у місті Києві матеріалами, які містяться в матеріалах справи № 910/2971/20, зокрема, податковою декларацією з податку на прибуток підприємства № від 27.02.2019р., актом №2656/26-15-12-07-20/21539772 від 04.04.2019р., податковим повідомленням-рішенням № від 16.04.2019р., нарахуваннями єдиного внеску № від 16.04.2019р., № від 14.06.2019р. та № від 09.07.2019р.

Відповідно до податкової декларації з податку на прибуток підприємства № від 27.02.2019р. у ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" наявна заборгованість по сплаті податку на прибуток у розмірі 806,37 грн.

У порядку п.п. 129.1.1 п. 129.1 ст. 129 Податкового кодексу України податковим органом була нарахована пеня у розмірі 89,98 грн. на суму несплаченого податку на прибуток.

Згідно з податковим повідомленням-рішенням № від 16.04.2019р. на підставі акта перевірки №2656/26-15-12-07-20/21539772 від 04.04.2019р., якою було встановлено порушення ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних, було нараховано 5 177,12 грн. штрафу за несплату податку на додану вартість.

27.04.2019р. податковим органом було нараховано штраф в порядку ст. 1201 Податкового кодексу України за вищезазначеним податковим повідомленням-рішенням у розмірі 1 312,94 грн., а 29.04.2020р. нарахована пеня в порядку ст. 129 Податкового кодексу України у розмірі 274,71 грн.

Відповідно до нарахувань єдиного внеску № від 16.04.2019р., № від 20.06.2019р. та № від 22.07.2019р. у ТОВ "МЕДІНЖИРІНИНГ" наявна заборгованість по сплаті єдиного внеску у розмірі 5 143,45 грн.

Місцевим судом було встановлено, що Головне управління ДПС у м. Києві підлягає визнанню кредитором боржника на суму 7627,45 грн. з віднесенням 5 143,45 грн. до другої черги, 806,37 грн. до третьої черги та 1 677,63 грн. - до шостої черги задоволення вимог кредиторів. Поряд з вищеописаною заборгованістю, до реєстру вимог кредиторів також включено судовий збір, сплачений за подання заяви про визнання кредитором по відношенню до боржника у розмірі 4 204,00 грн. - перша черга, тому загальна сума вимог Головного управління ДПС у м. Києві, яка підлягає включенню до реєстру вимог кредиторів боржника становить 11 831,45 грн.

Окрім цього, в межах справи №910/3630/19, судами було встановлено, що право пред`явити вимогу про погашення заборгованості за укладеним Контрактом виникло у Cantek Trading Inc. після спливу 90 днів з моменту поставки товару - з лютого 2015 року.

У зв`язку із тим, що 13.06.2017р. ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" сплатило на користь Cantek Trading Inc. грошові кошти у розмірі 10 000 доларів США, заборгованість ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" перед Cantek Trading Inc. за Контрактом зменшилася і склала 138 902 доларів США. Зазначене зобов`язання не було виконане та наразі існує, що також було підтверджено Північним апеляційним господарським судом у постанові від 14.01.2020р. року у справі №910/3630/19.

Також в постанові Північного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 року у справі №910/3630/19 було встановлено, що 04.02.2019р. ТОВ "Факторингова компанія "Паритет" набуло права вимоги до боржника (відповідача) за Контрактом на загальну суму 138 902 доларів США.

Під час примусового виконання рішення було встановлено, що рішення суду по стягненню коштів із ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" виконати не можливо, оскільки у боржника відсутні кошти та майно, за рахунок яких можливо задовольнити майнові вимоги ТОВ "Факторингова компанія "Паритет", про що приватним виконавцем Гненним Д.А. була видана відповідна довідка.

В постанові господарського суду м.Києва від 20.07.2020р. у справі №910/2971/20 було встановлено, що під час процедури розпорядження майном жодних активів у боржника виявлено не було.

З виписок по рахунках ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" вбачається, що станом на 21.10.2019р. (день набрання чинності Кодексу України з процедур банкрутства) у ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" відсутні кошти на рахунках, за рахунок яких можливо задовольнити майнові вимоги Кредиторів. При цьому, останній платіж із рахунків ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" був здійснений 28.05.2019р. після чого, до кінця періоду виписки, кошти на рахунки ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" не надходили, що свідчить про тривалу неплатоспроможність.

Також з розширеної інформаційної довідки з ДРРП (з історією), сформованої за критерієм пошуку "" вбачається, що у власності ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" немає і не було жодного нерухомого майна за рахунок якого можливо задовольнити грошові вимоги кредиторів.

Отже, сумарна вартість активів боржника станом на момент вступу в дію КУзПБ, 21.10.2019 року, становила орієнтовно 0 (нуль) грн., у той же час розмір зобов`язань (строк виконання яких настав) перед кредиторами становив сукупно 3 610 973.25 грн., що підтверджується ухвалою господарського суду м.Києва від 01.07.2020р. у справі №910/2971/20.

Тобто, станом на 21.10.2019р. розмір активів був очевидно меншим за розмір зобов`язань боржника.

Заявник зазначав, що 22.09.2016 року ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" на підставі контракту №16-4251А від 22.09.2016 року перерахувало ТОВ "АВТ Баварія" () кошти за придбаний у власність транспортний засіб BMW ХЗ.

Операція купівлі транспортного засобу підтверджується випискою по особовому рахунку № НОМЕР_2 , де зазначено, що вартість транспортного засобу становила 1 328 040 гривень, а кошти були перераховані на рахунок ТОВ "АВТ Баварія".

23.04.2019р. ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" в особі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було укладено договір купівлі-продажу за №8045/2019/1431127 на підставі якого у ТСЦ (ТСЦ 8045) було зареєстровано право власності на транспортний засіб BMW ХЗ за ОСОБА_3 .

Операція продажу транспортного засобу підтверджується листом Головного центру МВС Регіонального сервісного центру ГСЦ МВС в м. Києві (філія ГСЦ МВС) (РСЦ ГСЦ МВС в м. Києві) від 28.07.2020 року за №31/26-77Аз та копією договору купівлі-продажу.

Однак, як вбачається із виписок по особових рахунках ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ", кошти за продаж транспортного засобу на рахунки Товариства не надходили.

Також, як вбачається із листа ГСЦ МВС в м.Києві від 20.10.2020 року за №31/26-303Аз, у власності ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ", у період з 23.12.2015 року по 23.04.2019 рік, перебував транспортний засіб BMW Х1.

23.04.2019р. ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" в особі ОСОБА_2 та ОСОБА_4 було укладено договір купівлі-продажу за №8045/2019/1431108 на підставі якого у ТСЦ (ТСЦ 8045) було зареєстровано право власності на транспортний засіб за ОСОБА_4

Операція продажу транспортного засобу підтверджується листом ГСЦ МВС в м. Києві від 20.10.2020 року за №31/26-303Аз та копією договору купівлі-продажу.

Однак, як вбачається із виписок по особових рахунках ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ", кошти за продаж транспортного засобу на рахунки Товариства також не надходили.

З 21.10.2019 року керівник підприємства-боржника може бути притягнений до солідарної відповідальності разом із боржником, якщо він не вчинить заходів для ініціювання процедури банкрутства підприємства-боржника директором якого він є.

При цьому, з ухвали господарського суду міста Києва від 01.07.2020р. у справі №910/2971/20 та наданих ДПС у місті Києві матеріалів вбачається, що станом на квітень 2019 року у ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" була наявна заборгованість перед державою, в особі ДПС у місті Києві, яка наразі становить 11 831,45 грн.

Також постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 року у справі №910/3630/19 було визнано наявність заборгованості ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" перед ТОВ «ФК «Паритет» за Контрактом №141029-12 від 29.10.2014р., яка виникла у ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ" з 06.05.2015 року.

Тобто, за відсутності коштів та активів для погашення заборгованостей перед кредиторами станом на 21.10.2019 рік - місячний строк для звернення директора боржника до господарського суду із заявою про банкрутство слід було обраховувати саме із цієї дати.

З матеріалів справи вбачається, що неплатоспроможність боржника виникла ще до моменту набрання законної сили Кодексом України з процедур банкрутства, тобто, ще до 21.10.2019р. Остання операція по перерахунку коштів з рахунків боржника була здійснена 28.05.2019р. на суму 8,11 грн., після чого на рахунку боржника був відображений нульовий баланс. 23.04.2019р. транспорті засоби підприємства були відчужені третім особам, кошти за продаж на рахунки боржника не надходили. Станом на 21.10.2019р. та на момент відкриття провадження у справі про банкрутство, підприємство не мало жодного нерухомого майна та/або інших активів, за рахунок яких товариством могла б бути погашена заборгованість перед кредиторами.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 КУзПБ, у разі виникнення ознак банкрутства керівник боржника зобов`язаний надіслати засновникам (учасникам, акціонерам) боржника, власнику майна (органу, уповноваженому управляти майном) боржника відомості щодо наявності ознак банкрутства.

Неплатоспроможність - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом (ст. 1 КУзПБ). У цій нормі відсутнє посилання на те, що вимоги мають бути безспірними або яким чином підтверджені рішеннями суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 34 КУзПБ, боржник зобов`язаний у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у разі, якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності). Рішення про звернення боржника до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство приймає вищий орган управління боржника.

Якщо керівник боржника допустив порушення цих вимог, він несе солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів. Питання порушення керівником боржника зазначених вимог підлягає розгляду господарським судом під час здійснення провадження у справі. У разі виявлення такого порушення про це зазначається в ухвалі господарського суду, що є підставою для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до зазначеної особи.

Відповідно до абз. 2 ч. 6 ст. 34 КУзПБ, суд має зазначати в ухвали на підставі доказів поданих боржником момент (дату) виникнення загрози неплатоспроможності на підставі аналізу наявних активів та пасивів.

Солідарна відповідальність керівника боржника - це вид спеціальної цивільно-правової відповідальності, відповідно до якої при здійсненні провадження у справі про банкрутство керівник боржника, який не звернувся до господарського суду у місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності підлягає притягненню до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів відповідно до заяви кредитора, після виявлення такого порушення ухвалою господарського суду. Сутністю такої відповідальності є фактичне залучення керівника боржника до солідарного обов`язку з виконання зобов`язань суб`єкта господарювання, який перебуває у стані неплатоспроможності.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Кодексом України з процедур банкрутства передбачено два види відповідальності до яких можна притягнути керівника боржника, а саме солідарної відповідальності (ч. 6 ст. 34 КУзПБ) та субсидіарної відповідальності (ч. 2 ст. 61 КУзПБ).

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку. Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ І 66 - 64 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі Смірнова проти України).

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Місцевий суд законно і обґрунтовано задовольнив клопотання ТОВ «ФК «Паритет» про притягнення ОСОБА_1 до солідарної відповідальності і визнав ОСОБА_1 солідарним боржником за незадоволення вимог кредиторів ТОВ "МЕДІНЖИНІРИНГ".

Відповідно ч.1 ст. 126 ГПК України, витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

Частиною 2 ст. 126 ГПК України передбачено, що за результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Так, у зв`язку із розглядом справи № 910/2971/20 в частині притягнення ОСОБА_1 до солідарної відповідальності разом з боржником, Товариством з обмеженою відповідальністю "Факторингова Компаніям "Паритет" були понесені судові витрати на професійну правничу допомогу у розмірі 50 000,00 грн. відповідно до Додатку №2 до Договору про надання правової допомоги адвоката №04/02/2020 від 04.02.2020 року. Відповідно до Додатку №2, оплата послуг адвоката здійснювалася Клієнтом у безготівковій формі на банківський рахунок адвоката Квітіна Р.В. до 01.09.2021 року.

Місцевий суд законно і обгрунтовано задовольнив клопотання ТОВ «ФК «Паритет» про стягнення витрат на професійну правничу допомогу та стягнув з ОСОБА_1 на користь ТОВ «ФК «Паритет» 50 000,00 гривень.

Відповідно до статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

За таких обставин, Північний апеляційний господарський суд не вбачає підстав для задоволення апеляційної скарги, зміни чи скасування ухвали суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 255, 269, 270, 275, 276, 282, 283 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а ухвалу господарського суду м.Києва від 01.12.2021р. по справі №910/2971/20 - без змін.

Справу №910/2971/20 повернути до господарського суду м.Києва.

Постанова апеляційного господарського суду набирає законної сили з дня її прийняття і може бути оскаржена до Верховного Суду у порядку та строк, передбачений ст. 288 ГПК України.

Повний текст постанови складений та підписаний 03.08.2022р.

Головуючий суддя В.О. Пантелієнко

Судді Б.М. Поляков

М.Л. Доманська