судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Стратієнко Л.В.
за позовом Приватного акціонерного товариства "Укргідроенерго"
до Державного підприємства "Енергоринок"
про стягнення 1 074 777 050,44 грн.
У листопаді 2019 року ПрАТ "Укргідроенерго" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом про стягнення з ДП "Енергоринок" 1 074 777 050,44 грн, з яких 1 001 664 710,73 грн - заборгованість за отриману електричну енергію, 1 4049 212,12 грн - пеня, 41 105 792,29 грн - інфляційні втрати та 17 957 335,33 грн - 3% річних.
Позов обґрунтовано неналежним виконанням договірних зобов`язань у частині своєчасної оплати вартості отриманої електричної енергії відповідно до договору №3304/01 від 31.01.2006.
Рішенням Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 у справі №910/16185/19, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 17.11.2021, у задоволені позову відмовлено.

Судові рішення обґрунтовані тим, що заборгованість відповідача перед позивачем, що утворилася за договором №3304/01 від 31.01.2006 підлягає погашенню у спеціальному порядку, визначеному у Законі України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», а тому в цих правовідносинах спір не може бути вирішений шляхом стягнення заборгованості за цим позовом.

У лютому 2022 року ПрАТ "Укргідроенерго" подало касаційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.11.2021 і прийняти нове рішення, яким задовольнити позов.

Постановою Верховного Суду від 25.07.2022 касаційну скаргу ПрАТ "Укргідроенерго" касаційну скаргу ПрАТ "Укргідроенерго" задоволено частково, постанову Північного апеляційного господарського суду від 17.11.2021 та рішення Господарського суду міста Києва від 06.04.2021 скасовано, а справу направлено на новий розгляд до Господарського суду міста Києва.

Вважаю помилковим висновок суду касаційної інстанції про часткове задоволення скарги ПрАТ "Укргідроенерго", оскільки при прийнятті постанови суд послався на висновки у постановах Верховного Суду у справах №910/4216/20, №910/9947/19 у подібних правовідносинах щодо порядку погашення ДП «Енергоринок» заборгованості перед виробниками за придбану електричну енергію, яка виникла до 01.07.2019 від яких, на мою думку, необхідно відступити, а тому справу № 910/16185/19 необхідно було передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду на підставі частини 2 статті 302 ГПК України.

З огляду на вказане, висловлюю окрему думку відповідно до ч. 3 ст. 34 ГПК України.

Предметом спору у справі, яка розглядається, є стягнення з ДП "Енергоринок" на користь ПрАТ "Укргідроенерго" як виробника електричної енергії боргу за електричну енергію, куплену у період з грудня 2014 року по червень 2019 року за договором №3304/01 від 31.01.2006, а також стягнення пені, інфляційних втрат та 3% річних нарахованих у зв`язку з несвоєчасною оплатою.

В період дії договору № 3304/01 від 31.01.2006 був чинним Закон України "Про електроенергетику".

Відповідно до ст. 4 Закону України "Про електроенергетику" регулювання відносин в електроенергетиці має особливості, визначені цим Законом. Ці особливості викликані об`єктивними умовами функціонування галузі: постійним і безперервним збалансуванням виробництва і споживання електричної енергії, для забезпечення якого встановлюється єдине централізоване диспетчерське (оперативно-технологічне) управління об`єднаною енергетичною системою України; централізованим теплопостачанням споживачів теплоелектроцентралями і котельнями, які входять до об`єднаної енергетичної системи України.

За приписами ст. 5 Закону України "Про електроенергетику" державна політика в електроенергетиці базується на таких , зокрема, принципах: державного регулювання діяльності в електроенергетиці та додержання єдиних державних норм, правил і стандартів усіма суб`єктами відносин, пов`язаних з виробництвом, передачею, постачанням, розподілом і використанням енергії.

Частинами 1, 4 ст. 14 Закону України "Про електроенергетику" визначено, що в електроенергетиці України діє єдина централізована диспетчерська система оперативно-технологічного управління виробництвом, передачею, розподілом та постачанням електричної енергії. Функції централізованого диспетчерського (оперативно-технологічного) управління об`єднаною енергетичною системою України та організацію паралельної роботи з енергетичними системами інших держав виконує державне підприємство, яке визначається центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику в електроенергетичному комплексі. Централізоване диспетчерське (оперативно-технологічне) управління поширюється на суб`єкти господарської діяльності, об`єкти електроенергетики яких підключені до об`єднаної енергетичної системи України. Державне підприємство, що здійснює централізоване диспетчерське (оперативно-технологічне) управління об`єднаною енергетичною системою України, є системним оператором та виконує функції, визначені цим Законом та Законом України "Про засади функціонування ринку електричної енергії України".

Відповідно до ч. 12 ст. 15 Закону України "Про електроенергетику" оптовий ринок електричної енергії України функціонує з додержанням таких вимог: всі учасники оптового ринку електричної енергії укладають договори купівлі-продажу електричної енергії з суб`єктом господарської діяльності, який здійснює оптове постачання електричної енергії відповідно до договору, на підставі якого створюється оптовий ринок електричної енергії; у кожному розрахунковому періоді (місяці) забезпечується оплата вартості електричної енергії та послуг, закуплених у цьому періоді оптовим постачальником електричної енергії, у рівному відсотку кожній енергогенеруючій компанії (за винятком суб`єктів господарювання, які виробляють електричну енергію з використанням альтернативних джерел енергії (крім доменного та коксівного газів, а з використанням гідроенергії - мікро-, міні- та малим гідроелектростанціям) та підприємству, яке здійснює централізоване диспетчерське управління об`єднаною енергетичною системою України і передачу електричної енергії магістральними та міждержавними електричними мережами. Ця оплата забезпечується з урахуванням остаточних платежів відповідно до договору, на підставі якого створено оптовий ринок електричної енергії.

У спірний період з грудня 2014 року по червень 2019 року порядок проведення розрахунків на оптовому ринку електричної енергії було врегульовано у ст. 15-1 Закону України «Про електроенергетику», відповідно до якої для проведення розрахунків за закуплену на оптовому ринку електричної енергії України та спожиту електричну енергію енергопостачальники, що здійснюють господарську діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, їх відокремлені підрозділи, постачальники універсальних послуг, постачальники "останньої надії" та оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установах уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання. Для проведення розрахунків з погашення заборгованості за спожиту електричну енергію з використанням механізмів погашення заборгованості, визначених Законом України "Про заходи, спрямовані на забезпечення сталого функціонування підприємств паливно-енергетичного комплексу", енергопостачальники, що здійснюють господарську діяльність з постачання електричної енергії на закріпленій території, і оптовий постачальник електричної енергії відкривають в установі уповноваженого банку поточні рахунки із спеціальним режимом використання для погашення заборгованості. Перелік поточних рахунків із спеціальним режимом використання в уповноваженому банку для зарахування коштів за електричну енергію затверджується та доводиться до відома споживачів національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг.

Аналогічний порядок розрахунків був закріплений і у договорі від 31.01.2006 №3304/01, укладеному між ПрАТ «Укргідроенерго» та ДП «Енергоринок».

Спеціальний режим використання поточних рахунків для оплати вартості електричної енергії полягав в тому, що перерахування грошових коштів з таких рахунків здійснювалося уповноваженим банком за алгоритмом, який встановлювався НКРЕКП, та був обов`язковим для усіх учасників ринку електроенергії.

Відповідно до п. 2 Розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» з 01.07.2019 почав діяти балансуючий ринок та ринок допоміжних послуг, ринок «на добу наперед» та внутрішньодобовий ринок, двосторонні договори.

Частиною 16 Розділу XVII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про ринок електричної енергії» зобов`язано Кабінет Міністрів України протягом трьох місяців з дня набрання чинності цим Законом розробити та внести на розгляд Верховної Ради України законопроект щодо особливостей погашення заборгованості за електричну енергію, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії.

16.07.2020 набрав чинності Закон України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», який визначає правові, економічні та організаційні засади, пов`язані з погашенням заборгованості, що утворилася на ОРЕ, та метою якого є повне погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії України, шляхом застосування механізмів передбачених цим Законом.

За приписами ст. 1 зазначеного Закону:

- заборгованість - це сума коштів, що виникла до 1 липня 2019 року, підтверджена учасниками та підлягає сплаті відповідно до укладених договорів і судових рішень;

- підтвердження заборгованості - процес встановлення та уточнення сум заборгованості учасниками, за результатами якого складається акт про наявність та розмір заборгованості;

- оптовий постачальник електричної енергії - державне підприємство "Енергоринок", утворене для забезпечення функціонування оптового ринку електричної енергії України;

- процедура погашення заборгованості - комплекс необхідних заходів, спрямований на остаточне врегулювання кредиторської та дебіторської заборгованості на оптовому ринку електричної енергії, а також припинення діяльності оптового постачальника електричної енергії.

Законом України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» передбачено перелік механізмів погашення заборгованості, що утворилась на оптовому ринку електричної енергії, який визначений у ст. ст. 2, 3, 4 та 5 вказаного Закону.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» з метою забезпечення механізму погашення (списання) заборгованості, передбаченого частиною першою цієї статті:

1) Кабінет Міністрів України в місячний строк після набрання чинності цим Законом приймає рішення про збільшення статутного фонду та/або капіталу виробників електричної енергії державної форми власності та акціонерного товариства, 100 відсотків акцій якого належать державі, яке здійснює функції оператора системи передачі, за рахунок емісії та внесення до статутного фонду та/або капіталу облігацій внутрішньої державної позики на суму заборгованості, передбаченої до погашення (списання) частиною першою цієї статті. Умови емісії та цільове призначення облігацій внутрішньої державної позики затверджуються Кабінетом Міністрів України;

2) виробники електричної енергії державної форми власності та акціонерне товариство, 100 відсотків акцій якого належать державі, яке здійснює функції оператора системи передачі, подають до центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, підтверджений листом державного підприємства "Енергоринок" розрахунок суми дебіторської заборгованості, що підлягає погашенню (списанню) в обсязі, передбаченому частиною першою цієї статті, для емісії такого самого обсягу облігацій внутрішньої державної позики.

Згідно з ч. 5 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» погашення (списання) заборгованості здійснюється учасниками на підставі примірних договорів відповідно до окремих порядків, що затверджуються Кабінетом Міністрів України в місячний строк після набрання чинності цим Законом.

Кредиторська або дебіторська заборгованість ДП «Енергоринок», що залишилася після проведення процедури погашення заборгованості, списується учасниками, після чого Кабінет Міністрів України приймає рішення щодо припинення Державного підприємства «Енергоринок» (ч. 1 ст. 6 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії»).

Таким чином, державою запроваджено спеціальний механізм погашення заборгованості ДП "Енергоринок" перед ПрАТ «Укргідроенерго» як виробником електричної енергії державної форми власності, який визначений, зокрема, у ч. 2 ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії».

Отже, запровадивши з 01.07.2019 новий ринок електричної енергії, держава змінила характер регулювання спірних правовідносин, що склалися між сторонами спору на підставі укладеного договору.

Тобто заборгованість відповідача перед позивачем, що утворилася за договором №3304/01 від 31.01.2006 підлягає погашенню у спеціальному порядку, визначеному державою у Законі України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії».

З огляду на викладене, незважаючи на те, що правовідносини між сторонами спору виникли на підставі господарського договору №3304/01 від 31.01.2006, грошові зобов`язання між позивачем та відповідачем регулюються спеціальними нормами законодавства, зокрема Законом України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», який не передбачає стягнення з ДП "Енергоринок" на користь ПрАТ «Укргідроенерго» грошових коштів у судовому порядку з застосуванням механізмів примусового виконання, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», а встановлює в ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» спеціальний порядок погашення такої заборгованості.

У постанові Верховного Суду від 25.07.2022 у цій справі № 910/16185/19 колегія суддів погодилась з висновками Верховного Суду у постановах від 17.02.2022 у справі №910/4216/20, від 15.06.2022 у справі №910/9947/19 про те, що Закон України "Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії" допускає можливість звернення з позовом до ДП "Енергоринок" про стягнення заборгованості, оскільки заборгованістю є сума коштів, що виникла до 01.07.2019, підтверджена учасниками та підлягає сплаті, зокрема відповідно до судових рішень. Закон України "Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії", який визначає правові, економічні та організаційні засади, пов`язані з погашенням заборгованості, що утворилася на ОРЕ, не встановлює будь-яких заборон або обмежень щодо нарахування 3% річних та інфляційних втрат на заборгованість, що виникла у ДП "Енергоринок" до 01.07.2019.

Проте, рішенням Конституційного суду України у справі за конституційним поданням 45 народних депутатів України щодо відповідності Конституції України (конституційності) Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про електроенергетику» (справа про електроенергетику) від 12.02.2002 № 3-рп/2002 зазначено, що електроенергетика має стратегічне значення для стабільного функціонування економіки держави.

У вищезазначеному рішенні Конституційний суд України вказав, що особливістю функціонування об`єднаної енергетичної системи є безперервність процесу виробництва, накопичення, розподілу і споживання електричної енергії, що вимагає збалансованих, синхронних дій, централізованого диспетчерського управління та єдиного системного обліку електроенергії на всіх стадіях виробничого процесу. З огляду на це Національна комісія регулювання електроенергетики України встановлює алгоритм, тобто порядок розподілу уповноваженим банком коштів, отриманих за електричну енергію, а ДП «Енергоринок» готує щодобові звіти про фінансові розрахунки для усіх членів оптового ринку. У разі виникнення стосовно платежів спірних питань їх можуть вирішувати такі внутрішні, функціонально адаптовані до специфіки енергетичної галузі структури, як постійно діюча відомча Арбітражна комісія, Рада оптового ринку, загальні щорічні або позачергові збори суб`єктів договору, Національна комісія регулювання електроенергетики України, що мають повноваження і юридичні ресурси. В разі необхідності будь-який суб`єкт таких відносин може захистити свої інтереси також у судовому порядку. Ці майнові відносини є, по суті, складовою частиною особливих виробничих відносин.

Згідно з ст. ст. 15, 16 ЦК України, які кореспондуються за змістом з ст. 20 ГК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

ПрАТ «Укргідроенерго» безумовно наділене правом на звернення до суду за захистом його прав, свобод чи інтересів в разі їх порушення, невизнання або оспорювання, проте спір про стягнення з оптового постачальника електричної енергії на користь виробника електричної енергії боргу за отриману електричну енергію, що утворився на оптовому ринку електричної енергії має бути розглянутий з врахуванням особливостей відносин у сфері електроенергетики та спеціальних правових норм, зокрема ст. 4 Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії».

А тому вважаю, що постанова суду апеляційної інстанції та рішення першої інстанції про відмову у задоволенні позову були прийняті з врахуванням спеціального порядку погашення заборгованості за електроенергію встановленого Законом України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії», з додержанням вимог матеріального та процесуального права, підстав для їх зміни чи скасування не було.

Разом з цим, відповідно до пункту 4 частини четвертої статті 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема, єдністю судової практики.

Верховний Суд забезпечує однакове застосування норм права судами у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом (пункт 6 частини другої статті 36 Закону України "Про судоустрій і статус суддів").

Однакове застосування закону забезпечуватиме реалізацію верховенства права, рівність перед законом та правову визначеність у державі. Єдність у практиці застосування одних й тих самих норм права поліпшуватиме громадське сприйняття справедливості та правосуддя, а також сприятиме утвердженню довіри до судової влади в цілому.

Ухвалення протилежних чи суперечливих судових рішень, особливо судом вищої інстанції, може спричинити порушення права на справедливий суд, закріпленого в пункті 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Відповідно до частини 2 статті 302 ГПК України суд, який розглядає справу в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає справу на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи об`єднаної палати.

Враховуючи наявність висновків Верховного Суду у постановах від 17.02.2022 у справі №910/4216/20, від 15.06.2022 у справі №910/9947/19, від яких, на мою думку, необхідно відступити, за наслідками розгляду справи № 910/16185/19 її необхідно було передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду на підставі частини 2 статті 302 ГПК України з метою вирішення питання щодо застосування положень Закону України «Про заходи, спрямовані на погашення заборгованості, що утворилася на оптовому ринку електричної енергії» у подібних правовідносинах щодо порядку погашення заборгованості ДП «Енергоринок» перед виробниками виробника електричної енергії, яка виникла до 01.07.2019.

Суддя Л. Стратієнко