РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

03.08.2022Справа № 910/2272/22
за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес-Центр "Сага"

про визнання додаткової угоди укладеною

та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес-Центр "Сага"

до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

про визнання припиненими зобов`язання

Суддя Зеленіна Н.І.

Секретар судового засідання Токарєва К.К.

Представники сторін: відповідно до протоколу судового засідання.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Господарським судом міста Києва розглядається справа за позовом Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес-Центр "Сага" про визнання укладеною додаткової угоди №3 до договору №297 пайової участі у створенні соціальної та інженерно - транспортної інфраструктури міста Києва від 26.05.2008; та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес-Центр "Сага" до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання припиненими усі зобов`язання забудовника за договором №297 пайової участі у створенні соціальної та інженерно - транспортної інфраструктури міста Києва від 26.05.2008.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.02.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 16.03.2022.

Підготовче засідання призначене на 16.03.2022 не відбулося з об`єктивних причин, які не залежали від суду.

Ухвалою суду від 07.04.2022 призначено підготовче засідання на 25.05.2022.

24.05.2022 через відділ діловодства суду від відповідача за первісним позовом надійшли відзив на позовну заяву та зустрічна позовна заява.

Ухвалою суду від 25.05.2022 задоволено клопотання ТОВ "Бізнес-Центр "Сага" про поновлення процесуального строку, поновлено строк на подання зустрічного позову, прийнято зустрічну позовну заяву до розгляду та об`єднано в одне провадження із первісним позовом.

Протокольною ухвалою суду від 25.05.2022 відкладено підготовче засідання на 29.06.2022.

10.06.2022 через систему Електронний суд від позивача за первісним позовом надійшли відповідь на відзив та відзив на зустрічний позов.

27.06.2022 через відділ діловодства суду від відповідача за первісним позовом надійшли відповідь на відзив на зустрічний позов та заперечення.

Протокольною ухвалою суду від 29.06.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 03.08.2022.

У судовому засіданні 03.08.2022 суд заслухав вступне слово представника позивача за первісним позовом, який підтримував первісні позовні вимоги та заперечував проти зустрічних вимог, та вступне слово представника відповідача за первісним позовом, який заперечував проти первісних вимог та просив задовольнити зустрічні позовні вимоги.

Суд дослідив зібрані в матеріалах справи докази, заслухав пояснення представників сторін, як щодо дослідження доказів, так і по суті позовних вимог та заперечень проти позову.

03.08.2022 у судовому засіданні проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва

ВСТАНОВИВ:

26.05.2008 між Головним управлінням економіки та інвестицій виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) та Товариством з обмеженою відповідальністю "Бізнес-Центр "Сага" (забудовник) було укладено договір №297 пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва.

Відповідно до п. 1.1 договору, предметом договору є сплата забудовником пайової участі (внесків) на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва, у зв`язку із реконструкцією з розширенням адміністративної (офісної) будівлі (в т.ч. площа офісної частини 4 326,00 кв.м.) з вбудованим підземним паркінгом на 32 м/м, заг. площею 760 кв.м. по вулиці Сагайдачного, 1 у Подільському районі м. Києва.

Згідно п. 1.2 договору у редакції додаткової угоди №1 від 07.12.2009, розмір пайового внеску, згідно з розрахунками становить 2 591,79 тис. грн.

Відповідно до п. 2.1 договору у редакції додаткової угоди №1 від 07.12.2009, забудовник зобов`язаний перерахувати пайовий внесок у сумі 4 561,32 тис. грн на умовах, визначених у договорі.

Відповідно до п. 1 додаткової угоди №1 від 07.12.2009 до договору, сторони встановили, що забудовником станом на 03.12.2009 перераховані пайові кошти у сумі 1 602,18 тис. грн.

Пунктом 3.1 договору у редакції додаткової угоди №1 від 07.12.2009 передбачено, що забудовник сплачує залишок пайового внеску у сумі 2 959,14 тис. грн в термін до 28.05.2012 включно.

23.12.2009 між сторонами укладено додаткову угоду №2 до договору, відповідно до умов якої встановлено, що забудовником власним коштом виконані роботи по будівництву інженерних мереж, які входять до комунальної власності та знаходяться за межами земельної ділянки, наданої забудовнику для здійснення реконструкції з розширенням адміністративної будівлі по вул. Сагайдачного, 1 у Подільському районі м. Києва. Відповідно до акту робочої комісії про прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом інженерних мереж від 27.10.2009, вартість інженерних мереж складає 3 054,18959 тис. грн.

Відповідно до п. 4 додаткової угоди №2 до договору, враховуючи, що вартість інженерних мереж перевищує суму залишку пайового внеску, визначеного в п. 3.1 договору від 26.05.2008 №297, пайові кошти забудовником не перераховуються.

Департамент економіки та інвестицій виконавчого органу Київради (КМДА) зазначає, що згідно інформації, яка розміщена у Єдиній державній електронній системі у сфері будівництва, у вересні 2019 року за №ІУ13 зареєстровано сертифікат про готовність до експлуатації об`єкта будівництва адміністративної (офісної) будівлі зі знесенням існуючих будівель і споруд по вул. Петра Сагайдачного, 1 у Подільському районі м. Києва. Замовником будівництва є Спільне українсько-швейцарське підприємство у формі ТОВ "Сітко-Поділ-Київ". Загальна площа об`єкта складає 11 900,5 кв.м., що у свою чергу свідчить про збільшення загальної площі об`єкта реконструкції на 6 814,5 кв.м. в порівнянні з проектними техніко-економічними показниками об`єкта.

В обґрунтування позовних вимог за первісним позовом позивач зазначає, що замовником було збільшено загальну площу об`єкта, у зв`язку із чим має бути сплачена додаткова сума пайових внесків. З метою приведення договору у відповідність з техніко-економічними показниками об`єкта та проведення остаточного розрахунку пайового внеску за спірним договором, позивач за первісним позовом вважає необхідним укласти додаткову угоду до договору.

Заперечуючи проти первісного позову, відповідач зазначає, що заявлені вимоги є безпідставні та необґрунтовані, а зобов`язання за договором замовником виконані у повному обсязі.

Обґрунтовуючи зустрічні позовні вимоги, позивач зазначає, що на виконання умов спірного договору було сплачено пайовий внесок у визначеному договором розмірі, а у подальшому проект реконструкції не було реалізовано. На думку позивача за зустрічним позовом є підстави для визнання виконаними позивачем усіх зобов`язань за спірним договором.

Заперечуючи проти зустрічних вимог, відповідач зазначає, що Департаментом не визнається факт повної сплати пайового внеску та не видавалася відповідна довідка про виконання умов пайової участі в повному обсязі. Відповідач зазначає, що забудовник не виконав обов`язку передбаченого п. 5.2.8 спірного договору щодо повідомлення про збільшення загальної площі об`єкта, а тому зобов`язання за спірним договором є невиконаними.

Оцінюючи подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов наступних висновків.

Спірний договір пайової участі було укладено відповідно до Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" та рішення Київради №271/431 від 27.02.2003 "Про пайову участь (внески) інвесторів (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва", яким затверджено Нормативи для визначення розмірів пайової участі (внесків) інвесторів (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва (далі - Нормативи).

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 22 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" у редакції, чинній на час укладення спірного договору, у зв`язку зі здійсненням містом Києвом функцій столиці України Київська міська рада та Київська міська державна адміністрація, кожна в межах своєї компетенції, встановленої законами України, мають право залучати кошти інвесторів (забудовників) в порядку пайової участі у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста за нормативами, затвердженими Київською міською радою, з метою поліпшення фінансового забезпечення комплексної забудови міста.

Відповідно до ч. 2 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник будівництва, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов`язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту відповідно до ч. 3 ст. 40 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" полягає у перерахуванні замовником до прийняття об`єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.

Пайова участь (внесок) інвесторів (забудовників) у створенні соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста (надалі - пайова участь) являє собою одноразовий внесок, який інвестор має сплатити до бюджету м. Києва без урахування ПДВ, що діє на дату сплати. Одноразовий внесок включає в себе наступні складові: відшкодування витрат бюджету м. Києва на розширене відтворення його ресурсів; плати інвестора за право реалізувати свій проект будівництва (реконструкції) на території столиці (розділ 1 затверджених Нормативів).

Відповідно до п. 4.6 Нормативів, пайовий внесок сплачується на підставі договору між містом (Управлінням) та інвестором (забудовником). Пайовий внесок у грошовій формі сплачується в повній сумі єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається у договорі між Управлінням та інвестором (забудовником). Термін сплати пайового внеску може встановлюватися договором не пізніше як за квартал до планової здачі об`єкта будівництва (реконструкції) в експлуатацію.

Пунктом 4.7 Нормативів передбачено, що договір на сплату пайового внеску оформляється при будівництві (реконструкції) будь-яких об`єктів після затвердження інвестором (забудовником) в установленому порядку проектної документації та передує оформленню дозвільних документів на будівництво (реконструкцію) в Управлінні державного архітектурно-будівельного контролю.

За умовами укладеного між сторонами договору, забудовник зобов`язався сплатити пайовий внесок у розмірі 6 914,60 тис. грн у строк до 28.05.2012 включно.

Відповідно до п. 1 додаткової угоди №1 від 07.12.2009 до договору, сторони встановили, що забудовником станом на 03.12.2009 перераховані пайові кошти у сумі 1 602,18 тис. грн.

Пунктами 3, 4 додаткової угоди №2 до договору передбачено, що залишок пайового внеску у сумі 2 959,14 тис. грн зменшується на суму вартості інженерних мереж, будівництво яких здійснено за кошти забудовника, та враховуючи, що вартість інженерних мереж перевищує суму залишку пайового внеску, визначеного в п. 3.1 договору від 26.05.2008 №297, пайові кошти забудовником не перераховуються.

Згідно п. 5 додаткової угоди №2 до договору, після надання забудовником документів визначених п. 2 цієї угоди (щодо передачі збудованих інженерних мереж до комунальної власності територіальної громади м. Києва), документів щодо фактичних обмірів побудованого об`єкту, та в разі необхідності, проведення Головним управлінням економіки та інвестицій остаточних розрахунків обсягів пайової участі, Головне управління економіки та інвестицій надасть забудовнику довідку про виконання умов пайової участь в повному обсязі.

Рішенням Київської міської ради №213/5600 від 25.05.2011 "Про прийняття до комунальної власності територіальної громади міста Києва гідротехнічних споруд" прийнято гідротехнічні споруди на вул. Сагайдачного, 1 у м. Києві.

Листом за вих. №83638/0/11 від 30.09.2011 позивач за первісним позовом підтвердив виконання відповідачем за первісним позовом пункту 2 додаткової угоди №2 до договору пайової участі.

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що замовником було передано збудовані інженерні мережі до комунальної власності територіальної громади м. Києва.

Із картки рахунку ТОВ "Бізнес-Центр "Сага" вбачається, що останнім 30.09.2008 було перераховано на рахунок Головного управління економіки та інвестицій грошові кошти у рахунок сплати пайового внеску за договором №297 від 26.05.2008 у розмірі 1 602 180,00 грн.

Указані вище обставини не заперечуються сторонами.

Департамент зазначає, що мало місце збільшення загальної площі об`єкта реконструкції, що є підставою для внесення додаткової суми пайового внеску у визначеному додатковою угодою розмірі.

Заперечуючи проти зазначених доводів, відповідач за первісним позовом зазначає, що проект "Реконструкція з розширенням адміністративної (офісної) будівлі по вул. Саксаганського, 1 у Подільському районі м. Києва" не було виконано, дозвіл ДАБІ №10 від 29.20.2008 на виконання будівельних робіт із реконструкції з розширенням адміністративної (офісної) будівлі по вул. Саксаганського, 1 у Подільському районі м. Києва було анульовано, а об`єкт нерухомого майна за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, буд. 1 було знищено.

Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України наказом від 04.06.2014 №163 затвердило ДБН А.2.2.-3:2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво".

За ДБН А.2.2.-3:2014 новим будівництвом є будівництво будинків, будівель, споруд, їх комплексів, що здійснюється з метою створення об`єктів виробничого і невиробничого призначення, а також лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, в тому числі добудова зупинених об`єктів незавершеного будівництва.

Відповідно до положень цих ДБН А.2.2.-3:2014, реконструкція це перебудова введеного в експлуатацію в установленому порядку об`єкта будівництва, що передбачає зміну його геометричних розмірів та/або функціонального призначення, внаслідок чого відбувається зміна основних техніко-економічних показників (кількість продукції, потужність тощо), забезпечується удосконалення виробництва, підвищення його технікоекономічного рівня та якості продукції, що виготовляється, поліпшення умов експлуатації та якості послуг.

У постанові Верховного Суду у справі №742/1756/17 зазначено, що реконструкцією можуть вважатися будівельні роботи, обов`язковим результатом яких є: 1) зміна основних техніко-економічних показників, 2) забезпечення удосконалення виробництва, 3) підвищення техніко-економічного рівня об`єкта, 4) поліпшення умов експлуатації та якості послуг. Зазначені зміни та удосконалення мають бути наслідком зміни геометричних розмірів та/або функціонального призначення об`єкта будівництва.

Тобто, реконструкція передбачає повне або часткове збереження елементів несучих і огороджувальних конструкцій.

До матеріалів справи долучено позитивний висновок комплексної державної експертизи проекту "Реконструкція з розширенням адміністративної (офісної) будівлі по вул. Саксаганського, 1 у Подільському районі м. Києва" від 25.01.2008, у якому зазначено, що проектна документація відповідає законодавству та рекомендується до затвердження у передбачено порядку.

Разом з тим, із листа ДАБІ за вих. №40-16-7047 від 29.12.2010 вбачається, що дозвіл на виконання будівельних робіт №10 від 29.02.2008 - скасовано.

Із довідки ПП "Бюро технічної інвентаризації та оцінки" №01-7 від 27.11.2019 вбачається, що при обстеженні 27.11.2019 об`єкта нерухомого майна за адресою: м. Київ, вул. Сагайдачного, буд. 1 встановлено, що нежилі приміщення, заг. площею 422,1 кв.м., нежилий будинок - офіс, заг. площею 523,6 кв.м. (літ. Б), та нежиле приміщення в цілому, заг. площею 80,2 кв.м. - знищені.

Окрім того, із долученої позивачем роздруківки інформації щодо Сертифікату №УІ13 про готовність об`єкта до експлуатації вбачається, що будівельні роботи були виконані на підставі дозволу ДАБІ №14/13 від 29.12.2010; проект будівництва мав назву "Будівництво адміністративної (офісної) будівлі зі знесенням існуючих будівель і споруд по вул. Петра Сагайдачного, 1 в Подільському районі м. Києва, вид будівництва - нове будівництво; дата початку будівництва - 29.12.2010.

З огляду на зазначене, суд погоджується із доводами ТОВ "Бізнес-Центр "Сага", що договір пайової участі був укладений щодо реконструкції об`єкта та у даному випадку дійсно мало місце зміна об`єкта проекту реконструкції.

Як встановлено судом та не заперечується сторонами, пайова участь у розмірі передбаченому умовами договору від 26.05.2008 була сплачена.

З огляду на зазначене, суд відхиляє доводи позивача за первісним позовом щодо збільшення загальної площі об`єкта, за реконструкцію якого спірним договором передбачено сплату пайового внеску, оскільки фактично позивач за первісним позовом посилається на інший об`єкт будівництва, який не стосується спірного договору пайової участі.

Предметом договору є сплата пайових внесків за реконструкцію об`єкта. Нове будівництво не є реконструкцією об`єкта. А відтак, умови спірного договору поширюються виключено на правовідносини щодо сплати пайового внеску за реконструкцію об`єкта.

Таким чином, суд дійшов висновку, що у даному випадку відсутні підстави для укладення додаткової угоди до спірного договору, з огляду на відсутність у забудовника дозвільних документів на виконання будівельних робіт по реконструкції об`єкта.

Будівництво і введення в експлуатацію об`єкта нового будівництва не є підставою виникнення будь-яких зобов`язань за спірним договором, оскільки не стосується предмета договору.

Враховуючи вищевикладене у сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог за первісним позовом.

На думку позивача за зустрічним позовом є підстави для визнання припиненими усіх зобов`язань за спірним договором, оскільки пайовий внесок відповідно до умов спірного договору було сплачено, об`єкт реконструкції було знищено, та відповідно предмет, за який сплачувалася пайова участь перестав існувати. Позивач за зустрічним позовом зазначає, що зобов`язання слід визнати припиненими на підставі ст. 599 ЦК України у зв`язку з їх виконанням.

Департамент зазначає, що підтвердженням виконання зобов`язань за спірним договором є видана Департаментом довідка про повну сплату пайового внеску. Окрім того, позивачем не виконано обов`язок передбачений п. 3.5 договору щодо повідомлення Департаменту про зміну характеристик об`єкта та повідомлення про скасування дозволу на виконання робіт по реконструкції об`єкта; та не виконано п. 5 додаткової угоди №2 до договору щодо надання відповідних документів для визначення остаточного розміру пайового внеску.

Відповідно до ч. 1 ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від вчинення певної дії (негативне зобов`язання), а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку.

Частиною 2 ст. 526 ЦК України передбачено, що виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.

Спірний договір передбачає взаємні обов`язки сторін, зокрема обов`язок забудовника перерахувати пайовий внесок у визначеній договором сумі, та обов`язок Департаменту за умови належного виконання забудовником своїх обов`язків, що випливають із договору, дотримання під час розробки проектно-кошторисної документації, виконання будівельних робіт, вимог чинного законодавства, видати забудовнику довідку про виконання вимог пайової участі.

Відповідно до ч. 1 ст. 545 ЦК України, прийнявши виконання зобов`язання, кредитор повинен на вимогу боржника видати йому розписку про одержання виконання частково або в повному обсязі.

Згідно ч. 1, 2 ст. 598 ЦК України, зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до ст. 599 ЦК України, зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Припинення договірного зобов`язання шляхом його виконання, проведеного належним чином, є юридичним фактом, наслідком якого є втрата сторонами такого зобов`язання статусу кредитора і боржника у зобов`язанні і, відповідно, права будь-яких взаємних вимог один щодо одного.

Разом з тим, припинення зобов`язань на підставі ст. 599 ЦК України можливе лише виконавши їх належним чином.

Відповідно до п. 6.2 договору, цей договір припиняється у випадках: виконання - з дати надходження останнього платежу з урахуванням індексації та неустойки; припиненням з підстав зазначених у п. 5.2 договору; у зв`язку із ліквідацією сторони цього договору - з дати виключення сторони з відповідного реєстру.

Як зазначалося вище, пайова участь являє собою одноразовий внесок, який включає в себе наступні складові: відшкодування витрат бюджету м. Києва на розширене відтворення його ресурсів; плата інвестора за право реалізувати свій проект будівництва (реконструкції) на території столиці.

У свою чергу, частиною 1 ст. 38 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах будівництва, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України "Про оцінку впливу на довкілля", підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після отримання дозволу на виконання будівельних робіт.

Згідно зі ст. 22 Закону України "Про основи містобудування" (в редакції станом на дату укладення договору) забудова земельних ділянок, що надаються для містобудівних потреб, здійснюється після виникнення права власності чи права користування земельною ділянкою у порядку, передбаченому законом, та отримання дозволу на виконання будівельних робіт. Право на забудову (будівництво) виникає щодо земельних ділянок, визначених для містобудівних потреб містобудівною документацією, місцевими правилами забудови. Право на забудову (будівництво) полягає у можливості власника, користувача земельної ділянки здійснювати на ній у порядку, встановленому законом, будівництво об`єктів містобудування, перебудову або знесення будинків та споруд.

Згідно з п. 4, п. 5 ст. 26 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" право на забудову земельної ділянки реалізується її власником або користувачем за умови використання земельної ділянки відповідно до вимог містобудівної документації. Проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку: 1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних; 2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи; 3) затвердження проектної документації; 4) виконання підготовчих та будівельних робіт; 5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів; 6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.

Таким чином, обов`язок забудовника щодо сплати пайової участі пов`язаний із правом забудовника на реалізацію проекта будівництва (реставрації).

Як встановлено судом, після сплати передбаченого договором пайового внеску, дозвіл на виконання робіт з реконструкції було анульовано, тобто, ТОВ "Бізнес-Центр "Сага" фактично не мало дозвільних документів на виконання будівельних робіт по реконструкції об`єкту.

У зв`язку з відсутністю дозволу на виконання будівельних робіт, у забудовника відсутня правова/фактична можливість реконструкції об`єкта.

У той же час наявність наміру замовника щодо реставрації об`єкта попри відсутність права на виконання будівельних робіт забороняє виконання будівельних робіт, оскільки останній втрачає статус замовника (забудовника) в розумінні діючого законодавства.

У даному випадку має місце істотна зміна обставин (скасування дозволу на виконання будівельних робіт і реконструкції об`єкта), а не повне виконання сторонами своїх зобов`язань.

З вище викладеного суд дійшов висновку, що за відсутності у відповідача права на здійснення реконструкції, навіть за наявності укладеного договору пайової участі, відсутні підстави для сплати пайового внеску, оскільки, вказаний внесок нероздільно пов`язаний зі здійсненням реконструкції в рамках чинного законодавства.

Враховуючи вищевикладене, суд не вбачає підстав для задоволення зустрічних позовних вимог.

Пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.

З огляду на вищевикладене, всі інші заяви, клопотання, доводи та міркування учасників судового процесу залишені судом без задоволення та не прийняті до уваги як необґрунтовані, безпідставні та такі, що не спростовують висновків суду.

Враховуючи викладене, суд вважає позовні вимоги за первісним позовом недоведеними, необґрунтованими, такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, а відтак заявлені вимоги не підлягають задоволенню. Окрім того, суд вважає позовні вимоги за зустрічним позовом недоведеними, необґрунтованими, такими, що не відповідають фактичним обставинам справи, а відтак заявлені вимоги не підлягають задоволенню

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України, витрати по сплаті судового збору за первісним позовом покладаються на позивача за первісним позовом, а витрати по сплаті судового збору за подання зустрічного позову покладаються на позивача за зустрічним позовом.

Керуючись ст. 2, 74, 76-80, 129, 236-242 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

ВИРІШИВ:

1. У задоволенні первісним позовних вимог Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес-Центр "Сага" про визнання додаткової угоди укладеною - відмовити.

2. У задоволенні зустрічних позовних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Бізнес-Центр "Сага" до Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання припиненими зобов`язань - відмовити.

На рішення може бути подано апеляційну скаргу протягом 20 днів з дня підписання повного тексту.

Рішення суду набирає законної сили у порядку і строки, передбачені ст. 241 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст рішення складено 12.08.2022.

Суддя Н.І. Зеленіна