ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" липня 2022 р. м. Ужгород Справа № 907/83/22

Суддя Господарського суду Закарпатської області Лучко Р.М.,

за участю секретаря судового засідання - Яскорської А.О.

Розглянув матеріали справи

за позовом Ужгородської окружної прокуратури, м. Ужгород, в інтересах держави

в особі позивача Державної екологічної інспекції в Закарпатській області, м. Ужгород

до відповідача Державного підприємства Перечинське лісове господарство, с. Сімер Ужгородського району Закарпатської області

про стягнення 405670,03 грн

За участю представників:

від прокуратури Стець В.М., посвідчення № 065597 від 23 жовтня 2021;

від позивача Данч Н.О., виписка з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 23.09.2021;

від відповідача Никитюк Н.О., адвокат, ордер АО №1063700 від 27.06.2022.

ВСТАНОВИВ:

Ужгородська окружна прокуратура діючи в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції в Закарпатській області звернулася до Господарського суду Закарпатської області з вимогою про стягнення з Державного підприємства Перечинське лісове господарство 405670,03 грн завданої шкоди за порушення лісового законодавства.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №907/83/22 визначено головуючого суддю Лучка Р.М., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.02.2022.

Ухвалою суду від 11.02.2022 відкрито провадження у справі, постановлено розглянути спір за правилами загального позовного провадження, встановлено учасникам справи процесуальні строки для подання заяв по суті спору та призначено підготовче засідання на 02.03.2022.

Підготовче засідання неодноразово відкладалося, востаннє на 27.05.2022 року з огляду на введення на території України воєнного стану, неявку учасників справи, подані відповідачем клопотання та у зв`язку з перебуванням головуючого судді у відпустці.

Відповідно до ухвали від 27.05.2022 підготовче провадження у справі закрито та призначено судовий розгляд справи по суті на 15 червня 2022 року. Крім того, означеною ухвалою суду відмовлено у задоволенні клопотання позивача про продовження строку на подання відповіді на відзив.

Судове засідання відкладалося на 27.06.2022 року у зв`язку з неявкою представників сторін та з огляду на подане позивачем клопотання. В судовому засіданні 27.06.2022 року оголошувалася перерва до 13.07.2022 року для надання можливості сторонам підготуватися до судових дебатів в даній справі

Присутні в судовому засіданні прокурор та представник позивача позовні вимоги підтримують в заявленій сумі із зазначених в позовній заяві прокурора підстав.

Відповідач в судовому засіданні та відповідно до поданого відзиву на позов від 09.03.2022 позовні вимоги прокурора не визнає в частині стягнення 147163,76 грн шкоди та просить відмовити в задоволенні позову в цій частині.

На спростування доводів відповідача, що викладені у відзиві на позовну заяву, прокурором подано відповідь на відзив №02.31-02/1901/22 від 31.03.2022.

Згідно з ухвалою суду від 27.05.2022 року подану позивачем відповідь на відзив від 25.03.2022 залишено без розгляду відповідно до ст. 118 ГПК України.

Відповідно до ст. 233 ГПК України, рішення по даній справі прийнято у нарадчій кімнаті за результатами оцінки доказів, поданих учасниками справи.

ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

Правова позиція прокурора, позивача.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем обов`язків постійного лісокористувача щодо вчинення дій, направлених на забезпечення охорони і збереження лісу, що призвело до незаконного вирубування, пошкодження до ступеня припинення росту, пошкодження до ступеня неприпинення росту, знищення природного підросту дерев, переруб межі лісосіки, несвоєчасного очищення місця заготівлі деревини та позалісосічну захаращеність від порубкових залишків, вивезення деревини з території лісосіки через русло постійного водотоку без облаштування переїзного містка, його захаращення порубковими рештками, а також заготівлю деревини з санітарних рубок в період масового розмноження диких тварин на підвідомчій відповідачу території та встановлено працівниками Державної екологічної інспекції в Закарпатській області в ході проведення планової перевірки Державного підприємства Перечинське лісове господарство, про що складено акт №204/06 від 25.06.2021 року.

Вказує, що внаслідок виявлених порушень навколишньому природному середовищу заподіяно шкоду на суму 575632,98 грн, частину якої в розмірі 169962,95 грн відповідачем сплачено самостійно. Зазначає, що невідшкодованими відповідачем залишаються збитки в розмірі 405670,03 грн, які покликаючись на положення Лісового кодексу України, Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» прокурор та позивач просять стягнути з відповідача до спеціального фонду охорони навколишнього природного середовища місцевого бюджету Перечинської міської територіальної громади, Тур`є-Реметівської та Дубриницько-Малоберезнянських сільських територіальних громад.

Окрім того, просить суд витрати по сплаті судового збору в сумі 6085,05 грн стягнути з відповідача на користь Закарпатської обласної прокуратури, якою здійснено сплату судового збору за подання позовної заяви у даній справі.

Заперечення (відзив) відповідача.

Згідно з відзивом на позов відповідач позовні вимоги заперечує в частині заявленої до стягнення 147163,76 грн шкоди, завданою пошкодженням дерев до ступеня неприпинення росту (пункти 6, 10, 12, 25, 26, 36, 38, 39, 46, 50 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021), пошкодженням дерев до ступеня припинення росту (пункти 12, 25, 26, 27 акту перевірки N204/06 від 25.06.2021),незаконною рубкою дерев (пункт 12 акту перевірки N204/06 від 25.06.2021), знищенням/пошкодженням природного підросту на ділянках (пункти 1, 16, 27, 35, 46 акту перевірки N204/06 від 25.06.2021).

Зазначає, що п. 35 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат (затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №929 від 22.10.2008) визначено межу нормативно допустимого пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту, при дотриманні якої, збитки за такі пошкодження нараховані бути не можуть більш як 8%, а на стрімких схилах більш як 10% кількості залишених дерев, а відтак, з огляду на те, що в зазначених в п.п. 6, 10, 12, 25, 26, 36, 38, 39, 46, 50 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021 випадках, Відповідачем пошкоджено дерева до ступеня неприпинення росту в нормативно-допустимих межах, вважає підстави для стягнення шкоди в розмірі 84067,04 грн відсутніми.

Щодо стягнення шкоди в розмірі 12533,72 грн за знищення/пошкодження природного підросту на ділянках, які встановлені в пунктах 1, 16, 27, 35, 46 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021 зазначає, що площа на якій Відповідачем допущено пошкодження/знищення підросту на обстежених під час перевірки ділянках, не виходить за межі нормативно-допустимої площі на якій можливе пошкодження/знищення підросту при проведенні лісогосподарського заходу. Як наслідок, з врахуванням положень п. 55 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат, нарахування шкоди (збитків) за пошкодження/знищення підросту, що встановлені в п.п. 1, 16, 27, 35, 46 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021 вважає безпідставним та незаконним.

Також, Відповідач наводить заперечення в частині стягнення з нього шкоди в розмірі 50563,00 грн за пошкодження дерев до ступеня припинення росту та незаконну рубку відповідно до пунктів 12, 25, 26, 27 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021, зазначаючи при цьому, що на момент проведення позивачем перевірки відповідача заготівельні роботи на лісосіках за відповідними лісорубними квитками ще не були завершені та зазначені в даних пунктах акту перевірки дерева також мали бути зрізаними в межах здійснюваних відповідачем лісозаготівельних робіт.

З врахуванням викладеного, просить відмовити в задоволенні позовних вимог про стягнення з відповідача 147163,76 грн шкоди. Заперечень в іншій частині позовних вимог відповідачем не заявлено.

Відповідь на відзив прокуратури.

Ужгородська окружна прокуратура у відповіді на відзив №07.53-104-1817вих-22 від 30.03.2022 не погоджується з аргументами відповідача в частині заперечених Державним підприємством Перечинське лісове господарство позовних вимог щодо виявлених фактів пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту (пункти 6, 10, 12, 25, 26, 36, 38, 39, 46, 50) акту перевірки №204/06 від 25.06.2021 та зазначає, що під час здійснення натурної перевірки виявлено, що Відповідачем під час проведення лісогосподарських робіт пошкоджені дерева до ступеня неприпинення росту за межею лісосіки, на трелювальному волоку, межові дерева, що не відноситься до відповідної лісосіки вибіркової та поступової рубки та суперечить пункту 35 Правилам рубок головного користування в гірських лісах Карпат на який посилається відповідач.

Також, прокурор зазначає, що не підлягають врахуванню аргументи Відповідача, зазначені у відзиві проти позову, щодо безпідставного включення до акту перевірки порушень та стягнення шкоди за пошкодження природного підросту на ділянках (пункти 1, 16, 27, 35, 46 акту перевірки №204/06 від 25.06.2021), оскільки пошкодження природного підросту старше 5 років виявлені на суміжних ділянках з лісосіками, які розроблялися, а також внаслідок порушення карти технологічного процесу розробки лісосіки, пошкоджено природній підріст віком старше 5 років (вивіз деревини через суміжне до лісосіки насадження).

Вказує, що така поведінка суперечить вимогам Лісового кодексу України та пункту 55 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат, оскільки після закінчення лісосічних робіт і очищення місць рубок та вивезення деревини площа пасік із збереженим підростом повинна становити не менш як 75 відсотків загальної площі ділянки з підростом і молодняком, що підлягали збереженню. Однак, як встановлено під час проведення натурної перевірки, пошкодження природного підросту виявлено не на лісосіках, які розроблялися, а на суміжних ділянках, поза межами площ пасік .

Відповідь на відзив позивача.

Згідно з ухвалою суду від 27.05.2022 відмовлено у задоволенні клопотання позивача про продовження строку на подання відповіді на відзив та залишено таку без розгляду в порядку ст. 118 ГПК України, у зв`язку з чим подана Державною екологічною інспекцією в Закарпатській області відповідь на відзив від 25.03.2022 не береться судом до уваги під час прийняття рішення в даній справі.

Заперечення.

Заперечення від відповідача не надходило.

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ СПРАВИ.

За результатами проведеного інспекторами Державної екологічної інспекції у Закарпатській області (надалі Позивач) в період з 14.06.2021 по 25.06.2021 планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання Державним підприємством «Перечинське лісове господарство» (надалі Відповідач та/або ДП «Перечинське ЛГ») вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів складено акт №204/06 від 25.06.2021 (надалі Акт перевірки).

Відповідно до вказаного акту, в ході перевірки виявлено ряд порушень ст.ст.19, 64 Лісового кодексу, п.п. 45, 55 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат, ст. 80 Водного кодексу України, п. 5 Санітарних правил в лісах України, вимог лісорубного квитка, а саме (згідно з порядком, зазначеним в Описі виявлених порушень):

1. Дубриницьке лісництво:

1) Квартал 19 виділ 26.1, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,25 га Біля межі лісосіки виявлено незаконну рубку двох вітровальних дерев породи бук діаметром пня 47 см та 86 см Знищення природного підросту, віком менше 5 років, на площі 0,05 га;

2) Квартал 19 виділ 26.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,05 га Біля межі лісосіки виявлено незаконну рубку вітровального дерева породи бук діаметром пня 48 см;

3) Квартал 12 виділ 18.6, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,01 га;

4) Квартал 12 виділ 18.7, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,04 га;

5) Квартал 1 виділ 1.4, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодження до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 12 см;

6) Квартал 1 виділ 1.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, на трелювальному волоку з даної лісосіки, пошкодження до ступеня неприпинення росту дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 24 см;

7) Квартал 1 виділ 1.3, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодження до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 17 см

2. Лісництво «Шипот»:

8) Квартал 54 виділ 10.8 площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено переруб межі лісосіки, тобто незаконну рубку 11 дерев породи бук, діаметрами пнів 24 см, 26 см, 42 см, 44 см, 45 см, 47 см, 49 см, 49 см, 51 см, 58 см та 80 см Також, зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,05 га;

9) Квартал 25 виділ 27, площа 3,2 га - в процесі перевірки зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,05 га;

10) Квартал 54 виділ 21.1, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені, біля межі лісосіки, під час трелювання деревин 3 дерева породи бук до ступеня неприпинення росту, діаметром біля шийки кореня 61 см 70 см, 81 см, пошкоджені до ступеня припинення росту 2 дерев породи бук діаметрами 37 см, 89 см, породи граб 21 см та незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня 28 см Також, зафіксовано позалісосічну захаращеність від порубкових залишків на площі біля 0,03 га;

11) Квартал 54 виділ 21.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодження до ступеня припинення росту двох дерев породи бук діаметром біля шийки кореня 20 см та 31 см та незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня 24 см;

12) Квартал 54 виділ 10.9, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені, біля межі лісосіки 4 дерева породи бук до ступеня припинення росту, діаметром біля шийки кореня 18 см 28 см, 31 см, 54 см та незаконну рубку 3 дерев породи бук діаметрами пнів 17 см, 24 см, 35 см На трелювальному волоку, з даної лісосіки, виявлено пошкоджені до ступеня неприпинення росту 7 дерев породи бук діаметром біля шийки кореня 19 см, 27 см, 27 см, 58 см, 61 см, 87 см, 92 см та 1 дерева породи ясен 61 см;

3. Порошківське лісництво.

13) Квартал 22 виділ 17.6, площа 0,8 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,02 га;

14) Квартал 2 виділ 3.14. площа 0,9 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,05 га;

15) Квартал 2 виділ 3.12, площа 1,0 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини від порубкових залишків на площі біля 0,01 га;

16) Квартал 2 виділ 3, площа 0,9 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодженняя природного підросту, віком більше 5 років, на площі 0,01 га;

17) Квартал 2 виділ 10, площа 6,0 га - в процесі перевірки зафіксовано пошкодження до ступеня припинення росту одного дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 42 см;

4. Тур`я-Реметівське лісництво.

18) Квартал 30 виділ 16.1, площа 5,0 га - в процесі перевірки виявлено незаконну рубку двох дерев породи бук діаметрами у корі біля шийки кореня 22 см та 32 см без ознак відведення в рубку;

19) Квартал 27 виділ 12, площа 6,9 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджене до ступеня припинення росту одне дерево породи бук з діаметром біля шийки кореня 47 см Встановлено наявність захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,2 га;

20) Квартал 10 виділ 33, площа 9,1 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерева породи бук з діаметрами біля шийки кореня 10 см та 17 см;

21) Квартал 4 виділ 15.3, площа 0,9 га - в процесі перевірки зафіксовано несвоєчасне очищення місця заготівлі деревини та захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,2 га;

22) Квартал 17 виділ 2.3, площа 5,0 га - в процесі перевірки зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини від порубкових рештків на площі біля 0,3 га;

23) Квартал 16 виділ 11, площа 6,5 га - в процесі перевірки виявлено пошкодження до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметром у корі біля шийки кореня 16 см;

24) Квартал 17 виділ 14, площа 0,6 га - в процесі перевірки виявлено пошкодженні до ступеня припинення росту дерева породи береза діаметром у корі біля шийки кореня 24 см та дерев породи дуб 12 см, 17 см та 30 см та зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини від порубкових рештків на площі біля 0,2 га та захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,3 га;

5. Турицьке лісництво.

25) Квартал 23 виділ 18.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметрами у корі біля шийки кореня 16 см, 17 см та 27 см та пошкоджене до ступеня неприпинення росту дерева породи бук діаметрами у корі біля шийки кореня 66 см та 45 см;

26) Квартал 23 виділ 18, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерево породи бук діаметром у корі біля шийки кореня 19 см та пошкоджене до ступеня неприпинення росту дерево породи бук діаметром у корі біля шийки кореня 72 см;

27) Квартал 21 виділ 4, площа 0,4 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерева породи граб діаметрами у корі біля шийки кореня 15 см та 23 см, та пошкодження природного підросту старше 5 років на суміжній ділянці на площі 0,01 га Захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,1 га;

28) Квартал 2 виділ 9, площа 6,7 га - в процесі перевірки виявлено, що вивезення деревини з ділянки лісосіки відбувалося через русло постійного водотоку без облаштування переїзного містка;

29) Квартал 6 виділ 1, площа 2,2 га - в процесі перевірки виявлено захаращення порубковими рештками суміжних з лісосікою ділянок на площі біля 0,2 га;

30) Квартал 33 виділ 21 площа 1,3 га - в процесі перевірки виявлено, що вивезення деревини з ділянки відбувалося через та по руслу постійного водотоку без облаштування переїзного містка, зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини на площі біля 0,1 га та захаращення русла постійного водотоку порубковими рештками;

31) Квартал 33 виділ 18, площа 1,6 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджені до ступеня припинення росту дерево породи бук діаметром у корі біля шийки кореня 19 см, встановлено, що вивезення деревини з ділянки відбувалося через та по руслу постійного водотоку без облаштування переїзного містка, зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини на площі біля 0,2 га та захаращення русла постійного водотоку порубковими рештками;

6. Турянське лісництво.

32) Квартал 46 виділ 3, площа 6,2 га - в процесі перевірки виявлено пошкоджене до ступеня припинення росту дерево породи граб діаметром у корі біля шийки кореня 16 см та зафіксовано незадовільне очищення місця заготівлі деревини на площі біля 0,2 га;

33) Квартал 46 виділ 9, площа 5,5 га - в процесі перевірки виявлено незаконну рубку дерева породи граб діаметром пня 22 см та пошкоджене до ступеня припинення росту дерево породи граб діаметром у корі біля шийки кореня 20 см, а також зафіксовано несвоєчасне та незадовільне очищення місця заготівлі деревини на площі біля 0,5 га;

7. Порошківське лісництво.

34) Квартал 39 виділ 15.1, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев, за межею лісосіки, пошкоджено до ступеня припинення росту два дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 14см та 21 см, а також наявне несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічна захаращеність на площі 0,3 га;

35) Квартал 39 виділ 15.3, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту межове дерево породи бук, діаметром біля шийки кореня 28см, внаслідок порушення карти технологічного процесу розробки лісосіки (вивіз деревини через суміжне до лісосіки насадження) пошкоджено природній підріст віком старше 5 років на площі 0,02 га та наявне незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічна захаращеність на площі 0,1 га;

36) Квартал 39 виділ 15.5, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня неприпинення росту межове дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 30 см та до ступеня припинення росту дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 14 см, зафіксовано незаконну рубку межового дерева породи бук діаметром пня в корі 45 см та наявне незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічна захаращеність на площі 0,2 га;

37) Квартал 38 виділ 14, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок проведення лісозаготівельних робіт, за межею лісосіки, пошкоджено до ступеня припинення росту 5 дерев породи явір діаметрами біля шийки кореня 12 см, 14 см, 16 см, 17 см та 28 см та зафіксовано наявність незадовільного очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,2 га;

38) Квартал 36 виділ 7, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок проведення лісозаготівельних робіт за межею лісосіки пошкоджено до ступеня неприпинення росту дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 32 см, встановлено пошкодження до ступеня припинення росту двох межових дерев породи бук діаметрами біля шийки кореня 12 см та 18 см та наявність несвоєчасного та незадовільного очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,1 га;

39) Квартал 36 виділ 7.2, площа 1,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок проведення лісозаготівельних робіт за межею лісосіки пошкоджено до ступеня неприпинення росту три дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 37 см, 38 см та 41 см та встановлено наявність несвоєчасного та незадовільного очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,2 га;

40) Квартал 19 виділ 7, площа 5,0 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту (в межах лісосіки) три дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 14 см, 25 см та 30 см та встановлено несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,2 га;

41) Квартал 19 виділ 21, площа 1,6 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) два дерева породи дуб діаметрами біля шийки кореня 21 см та 26 см та встановлено несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

8. Перечинське лісництво.

42) Квартал 12 виділ 10, площа 3,2 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту два дерева (в межах лісосіки) породи бук діаметрами біля шийки кореня 17 см та 22 см, виявлено незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня в корі 21 см та несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

43) Квартал 12 виділ 7 площа 0,7 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту два дерева (в межах лісосіки) породи бук діаметрами біля шийки кореня 21 см та 22 см та встановлено несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,2 га;

44) Квартал 11 виділ 8, площа 5,0 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 12 см, 13 см, 14 см, 18 см та 22 см відповідно, виявлено незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня в корі 21 см та дерева породи граб діаметром пня в корі 25 см та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,5 га;

45) Квартал 12 виділ 7, площа 3,5 га - в процесі перевірки виявлено незаконну рубку дерева породи граб діаметром пня в корі 21 см та несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

46) Квартал 17 виділ 4, площа 0,9 га - в процесі перевірки виявлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня неприпинення росту два межові дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 25 см і 30 см, встановлено пошкодження природного підросту віком до 5 років на площі 0,01 га та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічну захаращеність на площі 0,2 га;

47) Квартал 36 виділ 10, площа 10,0 га - в процесі перевірки на лісосіці виявлено незаконну рубку двох вітровальних дерев породи бук діаметрами пнів в корі 26 см та 21 см відповідно та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

48) Квартал 26 виділ 24(1), площа 1,4 га - в процесі перевірки виявлено незаконну рубку двох дерев породи бук діаметром пня в корі 14 см та 21 см, незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

49) Квартал 8 виділ 13, площа 8,6 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 17 см, виявлено незаконну рубку дерева породи бук діаметром пня в корі 22 см та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,2 га;

9. Тур`янське лісництво.

50) Квартал 31 виділ 21(1), площа 1,8 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 34 см, за межею лісосіки виявлено незаконну рубку вітровального дерева породи бук діаметром пня в корі 26 см, пошкодження до ступеня неприпинення росту дерева породи бук діаметром біля шийки кореня 24 см та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,1 га;

51) Квартал 31 виділ 21(2), площа 1,0 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) дерево породи бук діаметром біля шийки кореня 16 см, виявлено на лісосіці незаконну рубку двох вітровальних дерев породи бук діаметрами пнів в корі 14 см та 22 см та несвоєчасне і незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,2 га;

52) Квартал 58 виділ 6, площа 6,0 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) шість дерев породи ялина діаметрами біля шийки кореня до 10 см - 4 шт., 11 см, 12 см та три дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 22 см, 23 см та 36 см, виявлено на лісосіці незаконну рубку двох дерев породи бук діаметрами пнів в корі 28 см і 35 см та за межею лісосіки (до 10 метрів) виявлено незаконну рубку двох дерев породи бук діаметрами пнів в корі 27 см та 32 см, зафіксоване несвоєчасне та незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків на площі 0,3 га;

53) Квартал 58 виділ 7, площа 4,5 га - в процесі перевірки встановлено, що внаслідок звалювання дерев пошкоджено до ступеня припинення росту(в межах лісосіки) два дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 18 см і 20 см та дерево породи вільха (за межею лісосіки) діаметром біля шийки кореня 12 см, виявлено на лісосіці незаконну рубку шести дерев породи бук діаметрами пнів в корі 12 см, 13 см, 16 см, 18 см, 22 см, 36 см та за межею лісосіки (до 10 метрів) виявлено незаконну рубку двох дерев породи бук діаметрами пнів в корі 18 см та 32 см, зафіксовано незадовільне очищення місць рубання від порубкових залишків та позалісосічна захаращеність на площі 0,2 га;

54) В період масового розмноження диких тварин в квітні - червні 2020 року, в лісовому фонді ДП «Перечинське ЛГ» проводилася заготівля деревини з санітарних рубок обсягом 1163 м.куб., що є джерелом підвищеного шуму та неспокою.

Вказаний акт підписаний представником ДП «Перечинське лісове господарство» головним лісничим Кополовець Я.М. з застереженням згідно з яким у відповідні до законодавства терміни буде подано доповнення та зауваження.

Так, 02.07.2021 до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області Відповідачем подано письмове заперечення №266 від 01.07.2021. на акт перевірки №204/06 від 25.06.2021 відповідно до якого Відповідачем заперечено визначені в п.п. 1, 16, 27, 35, 45 Акту перевірки порушення вимог природоохоронного законодавства у вигляді пошкодження природного підросту та визначені в п.п. 6, 10, 12, 26, 36, 39, 46, 50 Акту перевірки порушення щодо пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту.

За наслідками виявлених порушень, відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 № 665 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу». Позивачем 19.07.2021 року складено розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу ДП «Перечинський лісгосп» у лісовому фонді ДП «Перечинський лісгосп» в загальному розмірі 575632,98 грн.

Позивачем з метою досудового врегулювання спору було направлено претензію від 29.07.2021 № 2303-12 до ДП «Перечинський ЛГ» про відшкодування збитків, заподіяних внаслідок порушення природоохоронного законодавства.

Відповідачем надіслано Позивачу відповідь на претензію від 08.09.2021 за № 387, в якій ДП «Перечинський ЛГ» зазначав про те, що знищення/пошкодження природного підросту, про яке зазначено в п.п. 1, 16, 27, 35, 46 Акту перевірки та пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту на обстежених під час перевірки ділянках, що зазначені в п.п. 6, 10, 12, 26, 36, 39, 46, 50 Акту перевірки під час проведення лісозаготівельних робіт допущено Відповідачем в нормативно допустимих межах, які визначені в п. 55 Правил рубок головного користування в гірських лісах Карпат та п. 42 Санітарних правил в лісах України. У зв`язку з чим відхиляє претензію в частині відшкодування збитків на суму 96600,76 грн.

Згідно з платіжними дорученнями №15522 від 24.09.2021, №15524 від 24.09.2021, №15670 від 16.11.2021, №15521 від 27.09.2021, №15701 від 23.11.2021, №15672 від 17.11.2021 підтверджується добровільне відшкодування Відповідачем шкоди, завданої порушеннями вимог природоохоронного законодавства, які виявлені позивачем в ході планової перевірки Відповідача та зазначені в Акті перевірки в загальній сумі 169962,95 грн.

Прокурор стверджує, що враховуючи принцип необхідності повного відшкодування шкоди, з огляду на те, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів передбачає, в тому числі, здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, їх відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, дотримання правил і норм використання лісових ресурсів, ведення лісового господарства на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснення використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, і покладається на постійних лісокористувачів, слід дійти висновку, що ДП «Перечинське ЛГ», як постійний лісокористувач, не вчинив дії, направлені на забезпечення охорони і збереження лісу, що призвело до незаконного вирубування, пошкодження до ступеня припинення росту, пошкодження до ступеня неприпинення росту, знищення природного підросту дерев, переруб межі лісосіки, несвоєчасного очищення місця заготівлі деревини та позалісосічну захаращеність від порубкових залишків, вивезення деревини з території лісосіки через русло постійного водотоку без облаштування переїзного містка, його захаращення порубковими рештками, а також заготівлю деревини з санітарних рубок в період масового розмноження диких тварин на підвідомчій відповідачу території, у зв`язку з чим завдано збитки в розмірі 575632,98 грн, непогашену Відповідачем частину яких в розмірі 405670,03 грн просить стягнути з відповідача у справі.

Відповідач, в свою чергу, вказує про відсутність порушень ДП «Перечинське ЛГ» вимог природоохоронного законодавства в частині шкоди, завданої пошкодженням дерев до ступеня неприпинення росту (пункти 6, 10, 12, 25, 26, 36, 38, 39, 46, 50 Акту перевірки №204/06 від 25.06.2021), пошкодженням дерев до ступеня припинення росту (пункти 12, 25, 26, 27 Акту перевірки N204/06 від 25.06.2021),незаконною рубкою дерев (пункт 12 Акту перевірки N204/06 від 25.06.2021), знищенням/пошкодженням природного підросту на ділянках (пункти 1, 16, 27, 35, 46 Акту перевірки N204/06 від 25.06.2021), у зв`язку з чим просить відмовити в задоволенні позову в частині нарахованої прокурором шкоди по зазначених пунктах Акту перевірки в розмірі 147163,76 грн.

Встановлення наявності підстав для стягнення з ДП "Перечинське ЛГ" шкоди, завданої порушеннями вимог природоохоронного законодавства, які виявлені Позивачем в ході планової перевірки Відповідача та зафіксовані в Акті перевірки №204/06 від 25.06.2021 є предметом судового дослідження та оцінки в даній справі.

ПРАВОВЕ ОБГРУНТУВАННЯ І ОЦІНКА СУДУ

Щодо підстав для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах, суд зазначає наступне.

Згідно з ст.131-1 Конституції України на органи прокуратури України покладається представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Виходячи з вимог п.п.1, 2 ч.1 ст. З Закону України "Про прокуратуру", діяльність органів прокуратури ґрунтується на засадах верховенства права та законності.

Відповідно до частини 3 статті 23 цього ж нормативно-правового акту, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Отже, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї конституційної норми є поняття інтерес держави.

Суд зазначає, що рішенням Конституційного Суду України від 9 липня 2002 №15-рп/2002 (справа про досудове врегулювання спорів) визначено, що положення частини другої статті 124 Конституції України стосовно поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають у державі, необхідно розуміти так, що право особи (громадянина України, іноземця, особи без громадянства, юридичної особи) на звернення до суду за вирішенням спору не може бути обмежене законом, іншими нормативно-правовими актами. Встановлення законом або договором досудового врегулювання спору за волевиявленням суб`єктів правовідносин не є обмеженням юрисдикції судів і права на судовий захист. Обрання певного засобу правового захисту, у тому числі і досудового врегулювання спору, є правом, а не обов`язком особи, яка добровільно, виходячи з власних інтересів, його використовує.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (п. 4 мотивувальної частини).

Ці міркування Конституційний Суд зробив у контексті офіційного тлумачення Арбітражного процесуального кодексу України, який уже втратив чинність. Однак висловлене Судом розуміння поняття інтереси держави має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Відтак, інтереси держави охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація інтересів держави, особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно.

Аналіз ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" дає суду підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження; у разі відсутності такого органу.

Перший виключний випадок передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються. У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

Не здійснення захисту виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

Здійснення захисту неналежним чином виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

Неналежність захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

При цьому суд звертає увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

Як вбачається із матеріалів справи, позов заявлено прокурором в межах наданих йому законодавством повноважень в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції України у Закарпатській області, на яку законодавством покладено обов`язок щодо здійснення конкретних функцій у правовідносинах, пов`язаних із захистом інтересів держави.

Так, для вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області в суді, відповідно до ч.4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", Ужгородська окружна прокуратура Закарпатської області звернулася з листом №07.53-104-3687 вих-21 від 28.08.2021 до Державної екологічної інспекції у Закарпатській області, з проханням надати інформацію про те, чи зверталась Держекоінспекція до суду із позовною заявою до ДП "Перечинське ЛГ" про стягнення шкоди завданої навколишньому природному середовищу порушеннями, виявленими в ході планової перевірки Відповідача і зафіксовані в Акті перевірки №204/06 від 25.06.2021 та чи буде подаватися відповідний позов в майбутньому.

На адресу Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області, Держекоінспекція надіслала у відповідь лист №2661-06 від 06.09.2021, в якому зазначила, що за результатами проведеної перевірки Відповідача складено розрахунок розміру шкоди, заподіяної лісу ДП «Перечинське ЛГ», розмір якої склав 575632,98 грн. Інспекція звернулася до Підприємства з письмовою претензією про добровільне відшкодування зазначеної суми збитків, а інформація щодо відшкодування збитків чи оскарження претензії у Позивача відсутня.

Згідно з п. 1 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 за №275 (надалі Положення) Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Основним завданням Держекоінспекції є, зокрема, реалізація державної політики із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів (п.п. 1 п. 3 Положення).

Згідно з п. і) ч. 1 ст. 3 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» одним з основних принципів охорони навколишнього природного середовища є компенсація шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до п.п. 8 п. 4 Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 за №275, Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами.

З врахуванням викладеного, беручи до уваги, що в спірних правовідносинах Державна екологічна інспекція у Закарпатській області є уповноваженим органом на подання відповідного позову з метою реалізації компетенції щодо здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища та застосування принципу компенсації шкоди, заподіяної порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, відповідний позов інспекцією до відповідача не подавався, а відтак, Ужгородською окружною прокуратурою Закарпатської області згідно з листом №07.53-104-6570 вих-21 від 29.12.2021 повідомлено позивача про реалізацію представницьких функцій прокуратурою у зв`язку з необхідністю стягнення шкоди, завданою навколишньому природному середовищу Відповідачем та про подання в порядку ст. 53 ГПК України відповідної позовної заяви до Господарського суду Закарпатської області.

Зазначене узгоджується з позицією Великої палати Верховного Суду, що викладена у постанові від 26.05.2020 у справі 912/2385/18, згідно з якою, звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України «Про прокурату», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджувані порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Щодо спірних правовідносин.

Відповідно до ст. 13 Конституції України, природні ресурси, що знаходяться у межах території України, є об`єктами права власності Українського народу й повинні використовуватися відповідно до закону.

Статтею 66 Конституції України встановлено, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Частиною 1 ст. 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" (далі - Закон) визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Як визначено в абзацах 2, 3 статті 1 Лісового кодексу України, ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місцерозташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах. Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

В силу приписів статті 16 та частини 1 статті 17 Лісового кодексу України, право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Відповідно до частини 2 статті 19 Лісового кодексу України, постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів; дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель; забезпечувати охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угруповань, сприяти формуванню екологічної мережі відповідно до природоохоронного законодавства.

Положеннями статті 63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з пунктом 5 статті 64 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані, здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

За змістом статті 105 Лісового кодексу України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у, зокрема, порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Статтею 107 Лісового кодексу України встановлено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Отже, організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Відповідно до приписів статей 68, 69 Закон України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам юридичної особи, а також шкода, завдана майну юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Тобто вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника.

Однак для відшкодування шкоди за правилами статті 1166 ЦК України необхідно довести такі елементи:

1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку дію/бездіяльність, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.

2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо).

3. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

4. Вина особи, що завдала шкоду. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Тож визначальним для вирішення спору у справі, що розглядається, є встановлення всієї сукупності елементів складу цивільного правопорушення

Порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Аналогічну правову позицію викладено у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 09.08.2018 у справі N 909/976/17, постановах Верховного Суду від 27.03.2018 у справі N 909/1111/16, від 20.08.2018 у справі N 920/1293/16, від 23.08.2018 у справі N 917/1261/17, від 19.09.2018 у справі N 925/382/17, від 09.12.2019 у справі N 906/133/18, від 20.02.2020 у справі N 920/1106/17, від 30.11.2021 у справі N 926/2174/20.

В даному випадку, факт порушення законодавства зафіксований в Акті складеному за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів №204/06 від 25.06.2021.

При цьому вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарський суд виходить з презумпції вини правопорушника, а тому саме відповідач повинен довести, що шкоду завдано не з його вини, або ж у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 12.09.2019 у справі №908/1092/18, від 12.11.2019 у справі №914/2436/18.

Відповідно до вимог Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», акт перевірки є розпорядчим документом, який складається за результатами здійснення планового або позапланового заходу та містить, в тому числі, детальний опис виявленого порушення вимог законодавства з посиланням на відповідну вимогу законодавства, яка порушена суб`єктом господарювання (ч. 6 ст. 7 Закону).

Тобто, акт перевірки по суті є документом, в якому зафіксовано факти та оціночні судження осіб, що її проводили, тому до оцінки судом Акту перевірки пред`являються ті ж самі вимоги, що стосуються, оцінки судом доказів.

Так, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів) (стаття 86 ГПК України).

Наведена процесуальна норма зобов`язує суд у кожному конкретному випадку оцінювати наявні докази в їх сукупності, з урахуванням повноти встановлення всіх обставин справи, які необхідні для правильного вирішення спору.

Законодавством не встановлено ані презумпції правомірності акта по факту його неоскарження, ані того, що зафіксовані у ньому суб`єктивні висновки інспекторів Позивача є обставинами, які звільняють від доказування відповідно до процесуального закону.

Так, матеріалами справи підтверджується та всіма учасниками справи визнається, що ДП «Перечинське ЛГ» є постійним лісокористувачем обстежуваних лісових ділянок Дубриницького, Порошківського, Тур`я-Реметівського, Турицького, Турянського, Перечинського лісництв, Лісництва «Шипот», а тому обов`язок по охороні лісів від незаконних рубок та обов`язок дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів покладено саме на відповідача.

Згідно ст. 1172 Цивільного кодексу України та ст. 19 Лісового кодексу України, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків. Протиправна бездіяльності таких осіб полягає у незабезпеченні працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев) невстановленими особам.

З Акту планового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання Відповідачем законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища №204/06 від 25.06.2021 вбачається факт незабезпечення лісокористувачем (відповідачем) охорони і збереження закріплених за ним лісів, що призвело до незаконного вирубування, пошкодження до ступеня припинення росту, пошкодження до ступеня неприпинення росту, знищення природного підросту дерев, переруб межі лісосіки, несвоєчасного очищення місця заготівлі деревини та позалісосічну захаращеність від порубкових залишків, вивезення деревини з території лісосіки через русло постійного водотоку без облаштування переїзного містка, його захаращення порубковими рештками, а також заготівлю деревини з санітарних рубок в період масового розмноження диких тварин на підвідомчій відповідачу території, що зафіксовано у означеному Акті №204/06 від 25.06.2021 та не заперечено відповідачем у встановленому законом порядку.

Так, виявлені Державною екологічною інспекцією у Закарпатській області порушення правил використання лісових ресурсів, які допущені Відповідачем та зафіксовані в п.п. 1 (частково), 2-5, 7-9, 10 (частково), 11, 13-15, 17-24, 28-34, 35 (частково), 36 (частково), 37, 38 (частково), 39 (частково), 40-45, 46 (частково), 47-49, 50 (частково), 51-54 Акту перевірки не заперечуються Відповідачем відповідно до наданих Позивачу заперечень на Акт перевірки №266 від 01.07.2021, відповіді на претензію №387 від 08.09.2021, відзиву на позов від 09.03.2022 та пояснень представника відповідача, а відтак, суд вважає доведеним порушення Відповідачем вимог природоохоронного законодавства (правил використання лісових ресурсів), що встановлені в означених пунктах Акту перевірки, як і правомірним є розмір нарахованої Позивачем шкоди за відповідні порушення.

При цьому, встановлено, що Відповідачем заперечується підставність позовних вимог в частині стягнення з ДП «Перечинський ЛГ» 147163,76 грн шкоди, заподіяної порушеннями вимог природоохоронного законодавства, а саме шкоди, завданою:

- пошкодженням дерев до ступеня неприпинення росту (пункти 6, 10, 12, 25, 26, 36, 38, 39, 46, 50 Акту перевірки №204/06 від 25.06.2021) на суму 84067,04 грн;

- пошкодженням дерев до ступеня припинення росту та незаконною рубкою дерев (пункти 12, 25, 26, 27 Акту перевірки N204/06 від 25.06.2021) на суму 50563,00 грн;

- знищенням/пошкодженням природного підросту на ділянках (пункти 1, 16, 27, 35, 46 Акту перевірки N204/06 від 25.06.2021) на суму 12533,72 грн.

Надаючи оцінку означеним запереченням ДП «Перечинський ЛГ», суд, з врахуванням наявних в матеріалах справи доказів, які подані сторонами та прокурором на підтвердження обставин, на які учасники справи посилаються як на підставу власних вимог та заперечень враховує наступне.

Згідно з абз. 1, 3, 8 ст. 70 Лісового кодексу України заготівля деревини здійснюється при використанні лісових ресурсів у порядку рубок головного користування, що проводяться в стиглих і перестійних деревостанах. Залежно від категорій лісів, природних лісорослинних умов, біологічних особливостей деревних порід та інших особливостей застосовуються такі системи рубок головного користування: суцільні, поступові або вибіркові, комбіновані рубки.

Заготівля деревини в порядку проведення рубок головного користування, а також інших рубок, пов`язаних із веденням лісового господарства, проводиться власниками лісів і постійними лісокористувачами, яким у встановленому порядку надано це право.

Відповідно до п. 5 Порядку спеціального використання лісових ресурсів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 за №761 залежно від категорії лісів, лісорослинних умов, біологічних особливостей деревних порід, типу лісу, складу і вікової структури деревостанів, наявності та стану підросту господарсько цінних порід, ступеня стійкості ґрунтів проти ерозії, стрімкості схилів та інших особливостей можуть застосовуються такі системи рубок як поступові - рубки, під час яких передбачається видалення деревостану за кілька прийомів.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України №929 від 22.10.2008 затверджено Правила рубок головного користування в гірських лісах Карпат (надалі Правила) пунктом 1 яких визначено, що ці Правила встановлюють норми і вимоги до заготівлі деревини під час спеціального використання лісових ресурсів в порядку рубок головного користування (далі - рубки), що проводяться в гірських лісах Карпат, на основі екосистемного підходу та принципів наближеного до природи ведення лісового господарства.

До гірських лісів Карпат належать ліси Закарпатської, Івано-Франківської, Львівської і Чернівецької областей, розташовані у межах гірської системи (п. 3 Правил).

Згідно з п. 15 Правил поступові системи рубок - це заходи, спрямовані на використання попереднього поновлення і сприяння природному поновленню в період між прийомами, під час здійснення яких передбачається вирубування деревостану за кілька прийомів.

Рівномірно-поступові рубки проводяться в одновікових та умовно одновікових деревостанах шляхом їх поступового рівномірного розрідження і вирубування протягом не більш як 20 років та поєднуються із здійсненням заходів щодо сприяння природному поновленню (п. 16 Правил). За способами поступові системи рубок можуть бути дво-, три- і чотириприйомні.

Кількість прийомів та їх черговість визначається з урахуванням лісорослинних умов, біологічних особливостей головних порід, повноти деревостанів, характеру відновлення і стану підросту. Після першого прийому наступні рубки проводяться за умови наявності життєздатного підросту. Кінцевий прийом поступових систем рубок призначається за наявності рівномірно розміщеного на 1 гектарі життєздатного підросту господарсько цінних порід насіннєвого походження заввишки до 0,5 метра (у букових і ялицевих лісах - до 1,5 метра): у дубових лісах - не менш як 10 тис. штук; у букових і ялицевих лісах - не менш як 15 тис. штук; у ялинових лісах - не менш як 12 тис. штук.

Відповідно до п. 28 Правил рівномірно-поступові рубки в букових лісах проводяться у деревостанах з повнотою 0,6 і більше на пологих, спадистих і стрімких схилах із стійкими і середньостійкими ґрунтами. У деревостанах з повнотою 0,6-0,8 проводяться двоприйомні рубки. Повнота після проведення першого прийому може бути зменшена до 0,4 з вирубкою не більш як 40 відсотків запасу. Кінцевий прийом призначається через 5-7 років за наявності життєздатного підросту в кількості, визначеній у пункті 15 цих Правил.

Згідно з п. 35 Правил вибіркові та поступові рубки проводяться із застосуванням технологій та використанням машин, які забезпечують збереження дерев і підросту, що залишаються. Не допускається пошкодження дерев до ступеня неприпинення їх росту на пологих і спадистих схилах - більш як 8 відсотків, на стрімких схилах - більш як 10 відсотків кількості залишених дерев.

Аналогічні нормативи пошкодження дерев до ступеня неприпинення їх росту визначені в абз. 3 п. 42 Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №555 від 27.07.1995 (надалі Санітарні правила).

Наведеними нормами чинного законодавства врегульовано порядок проведення рубок головного користування, зокрема, рівномірно-поступових, рубок, визначено нормативи пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту.

При цьому, відповідні нормативи застосовуються під час здійснення лісокористувачем лісозаготівельних робіт в межах виділеної (відведеної) лісосіки, яка розробляється та деревина з якої заготовлюється на підставі виданого лісокористувачу лісорубного квитка.

Застосування означених нормативів до пошкоджених до ступеня неприпинення росту дерев, які не входять у відведену під лісозаготівельні роботи лісосіку є неможливим, позаяк пошкодження таких дерев, вочевидь, не може вважатися правомірним чи таким, що здійснюється під час розробки лісосіки, у її виділених межах та має ознаки протиправних дій, спрямованих на пошкодження зелених насаджень за межами виділених під лісозаготівельні роботи лісових ділянок.

Пунктом 19 Правил визначено, що суцільні системи рубок - це заходи, під час здійснення яких вирубується деревостан, за винятком дерев та чагарників, що підлягають збереженню.

Відповідно до абз. 1 ст. 84 Лісового кодексу України визначено також, що з метою поліпшення якісного складу лісів, їх оздоровлення, посилення захисних властивостей власники лісів та постійні лісокористувачі здійснюють лісогосподарські заходи (рубки догляду за лісом, санітарні рубки, лісовідновні рубки в деревостанах, що втрачають захисні, водоохоронні та інші корисні властивості, рубки, пов`язані з реконструкцією малоцінних молодняків і похідних деревостанів тощо).

Вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп (п. 12 Санітарних правил).

Заходи щодо відновлення лісу під час проведення рубок головного користування визначені в п.п. 52-55 Правил, згідно з якими спосіб відновлення лісу на лісосіці, а у разі потреби на окремій частині, визначається під час підготовки лісосіки до рубки з урахуванням біологічних особливостей деревних порід, лісорослинних умов. Спосіб лісовідновлення може бути змінений під час огляду місць рубок. Під час проведення рубок забезпечується збереження надійного підросту та другого ярусу деревних порід. Після закінчення лісосічних робіт і очищення місць рубок збережений підріст береться на облік.

Після закінчення лісосічних робіт і очищення місць рубок та вивезення деревини площа пасік із збереженим підростом повинна становити не менш як 75 відсотків загальної площі ділянки з підростом і молодняком, що підлягали збереженню. Після рубки в зимовий період на схилах стрімкістю до 10 градусів повинно бути збережено не менш як 70 відсотків кількості підросту, зазначеної в лісорубному квитку, а на схилах стрімкістю більш як 10 градусів - не менш як 60 відсотків. Після рубки у весняно-літній та осінній період на схилах повинно бути збережено підросту відповідно не менш як 60 і 50 відсотків.

Так, пунктами 6, 10, 12, 36, 38, 39, 46, 50 Акту перевірки №204/06 від 25.06.2021 встановлено порушення правил використання Відповідачем лісових ресурсів під час проведення лісозаготівельних робіт, що полягають у знищенні/пошкодженні природного підросту, завданні пошкоджень до ступеня неприпинення росту, до ступеня припинення росту, незаконну рубку дерев, які знаходяться на межі лісосіки (п.п. 36, 46 Акту перевірки), за межею лісосіки (п.п. 27, 35, 38, 39, 50 Акту перевірки), на трелювальному волоку з даної лісосіки (п.п. 6, 10 12 (в частині пошкодження до ступеня неприпинення росту) Акту перевірки), а відтак, заперечення відповідача в цій частині відхиляються судом за необґрунтованістю.

При цьому, судом також беруться до уваги Методичні вказівки з відведення і таксації лісосік, видачі лісорубних квитків та огляду місць заготівлі деревини в лісах Державного агентства лісових ресурсів України, затверджені наказом Державного агентства лісових ресурсів України №9 від 21.01.2013, відповідно до п. 3 яких розроблено правила відмежування лісосік за результатами їх відведення і таксації та якими визначено встановлення лісогосподарських стовпів на кутах меж лісосіки, промірювання межових ліній, прорубування в межах лісосіки візирів тощо.

Правовий аналіз положень наведеного вище законодавства в сукупності дає підстави для висновку, що не може бути визнаною правомірною поведінка лісокористувача під час проведення лісозаготівельної діяльності в результаті якої внаслідок звалювання дерев пошкоджуються до ступеня неприпинення росту межові дерева лісосіки (п.п. 36, 46 Акту перевірки) або відповідні пошкодження, як це зазначено в п.п. 6, 10 12 Акту перевірки, мають місце на трелювальному волоку з такої лісосіки, тобто шляху трелювання (спуску) деревини з лісосіки до місця її заготівлі, або відповідним чином пошкоджується/знищується природний підріст та дерева, які не відведені під лісосіку, тобто знаходяться за її межею на суміжних ділянках (п.п. 27, 35, 38, 39, 50 Акту перевірки).

В той же час, підставними суд вважає заперечення відповідача щодо відсутності в ДП «Перечинський ЛГ» порушень правил використання лісових ресурсів щодо пошкодження дерев до ступеня неприпинення росту (п.п. 25, 26 Акту перевірки), до ступеня припинення росту та незаконної рубки (п.п. 12, 25, 26, 27 Акту перевірки), знищення/пошкодження природного підросту (п.п. 1, 16, 46 Акту перевірки) позаяк надані суду докази не підтверджують ту обставину, що вказані пошкодження/знищення мали місце за межею лісосіки та що кількість пошкоджених дерев до ступеня неприпинення росту не відповідає нормативам, які встановлені в п. 35 Правил та п. 42 Санітарних правил, а пошкоджений природний підріст перевищує нормативи, які визначені в п. 55 Правил.

Так, у всіх означений випадках лісосіки на час проведення Позивачем перевірки знаходилися в стадії розробки, лісозаготівельні роботи на них завершені не були.

Відповідно до лісорубних квитків серії ЗА ЛРК №006304 від 28.01.2021, №006200 від 13.01.2021, №006301 від 14.01.2021, №006307 від 10.02.2021, №006303 від 21.01.2021 підтверджується здійснення Відповідачем на означених в лісорубних квитках виділах Дубриницького, Порошківського, Турицького, Перечинського лісництв, Лісництва «Шипот» рубок загального користування, а саме: кінцевого (другого) прийому рівномірно-поступових рубок, що також відображене в п.п. 1, 12, 16, 25-27, 46 Акту перевірки №204/06 від 25.06.20211, де інспекторами Позивача зазначено, що на день перевірки лісосіки знаходяться в стадії розробки.

Як вже зазначалось вище, відповідно до п. 15 Правил під час здійснення поступових рубок передбачається вирубування деревостану за кілька прийомів, а відтак, у зв`язку зі здійсненням кінцевого прийому рівномірно-поступової рубки на підставі лісорубного квитка вирубуванню в межах відведеної лісосіки підлягав весь деревостан, в тому числі й виявлені інспектором пошкоджені дерева, за виключенням необхідного для природного поновлення підросту та окремо зазначених в лісорубному квитку дерев, які не підлягають вирубуванню.

Згідно зі ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Прокурором та позивачем не доведено належними та допустимими доказами, що зафіксовані в п.п. 25, 26 Акту перевірки пошкодження дерев до ступеня неприпинення їх росту та в п.п. 12, 25, 26, 27 Акту перевірки незаконна рубка та пошкодження дерев до ступеня припинення їх росту мали місце за межами відведених під лісозаготівельну діяльність Відповідача лісосік чи що мали місце інші порушення Відповідачем вимог лісорубного квитка в цій частині. Заперечення відповідача в цій частині не спростовані прокурором та позивачем ні в заявах по суті спору, ані в судових засіданнях.

Також, суд вважає недоведеною прокурором та позивачем тієї обставини, що встановлене в п.п. 1, 16, 46 Акту перевірки знищення/пошкодження природного підросту виходить за межі допустимих нормативів відповідно до п. 55 Правил, що свідчить про відсутність в даному випадку порушень Відповідачем правил використання лісових ресурсів.

Розрахунок розміру шкоди, заподіяної державі внаслідок пошкодження дерев до ступеня припинення росту, до ступень неприпинення росту, незаконної вирубки дерев та знищення/пошкодження природного підросту виконано Позивачем згідно з Таксами, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України МУ від 23.07.2008 №665.

З урахуванням викладеного, судом встановлено відсутність підстав для притягнення ДП «Перечинський ЛГ» до деліктної відповідальності у вигляді стягнення шкоди за пошкоджені до ступеня неприпинення росту дерева породи бук, діаметрами у корі біля шийки кореня 66 см, 45 см (п. 25 Акту перевірки), 72 см (п. 26 Акту перевірки), незаконну рубку дерев породи бук, діаметрами у корі біля шийки кореня 17 см, 24 см, 35 см (п. 12 Акту перевірки), пошкоджені до ступеня припинення росту дерева породи бук діаметрами біля шийки кореня 18 см, 28 см, 31 см, 54 см (п. 12 Акту перевірки), 16 см, 17 см, 27 см (п. 25 Акту перевірки), 19 см (п. 26 Акту перевірки), породи граб діаметрами 15 см та 23 см (п. 27 Акту перевірки) та за знищення/пошкодження природного підросту віком 5 років і менше на площі 0,06 га (п.п. 1, 46 Акту перевірки), віком 6-10 років на площі 0,01 га (п. 16 Акту перевірки).

У зв`язку з наведеним, на підставі здійсненого Позивачем розрахунку, суд, здійснивши власний арифметичний підрахунок шкоди в цій частині, доходить висновку, що розмір непідтвердженої (зайво нарахованої) Відповідачу шкоди становить 75530,30 грн, а відтак, позов в цій частині до задоволення не підлягає.

В іншій частині вимог, перевіривши доданий до позовної заяви розрахунок розміру заподіяної шкоди, суд приходить до висновку, що вказаний розрахунок виконано Позивачем у відповідності до Постанови №665, виходячи з базового значення Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу, що утворилося станом на 31.12.2008, а відтак, з урахуванням часткової сплати Відповідачем шкоди, завданої порушеннями вимог природоохоронного законодавства в загальній сумі 169962,95 грн, суд вважає обґрунтованим, підтвердженим належними та допустимими доказами розмір завданих Відповідачем збитків в сумі 330139,73 грн, які підлягають примусовому стягненню з відповідача в справі на користь спеціальних фондів охорони навколишнього природного середовища органів місцевого самоврядування, в залежності від територій розташування лісових ресурсів, яким Відповідачем заподіяно шкоду.

Так, відповідно до п. б) абз. 2 ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища в результаті господарської та іншої діяльності, згідно з чинним законодавством.

Приписами п. 7 ч. 3 ст. 29 Бюджетного кодексу України визначено, що джерелами формування спеціального фонду Державного бюджету України в частині доходів (з урахуванням особливостей, визначених пунктом 1 частини другої статті 67-1 цього Кодексу) є, зокрема, 30 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності.

До надходжень спеціального фонду місцевих бюджетів належать 70 відсотків грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, в тому числі: до бюджетів місцевого самоврядування (крім бюджетів міст Києва та Севастополя) - 50 відсотків, обласних бюджетів та бюджету Автономної Республіки Крим - 20 відсотків, бюджетів міст Києва та Севастополя - 70 відсотків (п. 4 ч. 1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України).

Як встановлено судом та це не заперечується учасниками справи, встановлений факт порубки дерев та пошкодження їх до ступеня припинення рості мав місце на території Перечинської міської територіальної громади, Тур`є-Реметівської та Дубриницько-Малоберезнянської сільських територіальних громад.

Таким чином, судом встановлено, що в спірних правовідносинах Перечинська міська рада, Тур`є-Реметівська та Дубриницько-Малоберезнянська сільські ради є органами місцевого самоврядування до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища якого мають стягуватися збитки, завдані порушенням вимог природоохоронного законодавства в її адміністративно-територіальних межах з подальшим перерозподілом в наступних пропорціях:

- 50% грошових стягнень до бюджетів органів місцевого самоврядування Перечинської міської ради, Тур`є-Реметівської та Дубриницько-Малоберезнянської сільських рад;

- 20% грошових стягнень до обласного бюджету Закарпатської області;

- 30% грошових стягнень до спеціального фонду Державного бюджету України.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Положеннями статей 13-14 ГПК України унормовано, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В той же час, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Сторонами у справі не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження наявності інших обставин ніж ті, що досліджені судом, а відтак, зважаючи на зазначене вище, позовні вимоги як обґрунтовано заявлені, підтверджені належними та допустимими доказами підлягають до часткового задоволення.

Розподіл судових витрат.

Судові витрати прокурора по сплаті судового збору на підставі статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на сторони у справі пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи наведене та керуючись статтями 2, 13, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 126, 129, 221, 236, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задоволити частково.

2. Стягнути з Державного підприємства Перечинське лісове господарство (89203, с. Сімер Закарпатської області, вул. Будівельників, 7, ) 26827,63 грн (двадцять шість тисяч вісімсот двадцять сім гривень 63 копійки) завданої шкоди за порушення лісового законодавства, які перерахувати до спеціального фонду місцевого бюджету Перечинської міської територіальної громади (р/р UА0007379, код ЄДРПОУ отримувача 37975895, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), код класифікації доходів бюджету 24062100).

3. Стягнути з Державного підприємства Перечинське лісове господарство (89203, с. Сімер Закарпатської області, вул. Будівельників, 7, ) 245700,63 грн (двісті сорок п`ять тисяч сімсот гривень 63 копійки) завданої шкоди за порушення лісового законодавства, які перерахувати до спеціального фонду місцевого бюджету Тур`я-Реметівської сільської територіальної громади (р/р UA0007443, код ЄДРПОУ отримувача 37975895, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), код класифікації доходів бюджету 24062100).

4. Стягнути з Державного підприємства Перечинське лісове господарство (89203, с. Сімер Закарпатської області, вул. Будівельників, 7, ) 57611,47 грн (п`ятдесят сім тисяч шістсот одинадцять гривень 47 копійок) завданої шкоди за порушення лісового законодавства, які перерахувати до спеціального фонду місцевого бюджету Дубриницько-Малоберезнянської сільської територіальної громади (р/р UA0007441, код ЄДРПОУ отримувача 37975895, банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), код класифікації доходів бюджету 24062100).

5. Стягнути з Державного підприємства Перечинське лісове господарство (89203, с. Сімер Закарпатської області, вул. Будівельників, 7, ) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, м. Ужгород, вул. Коцюбинського, 2А, ) 4952,10 грн (чотири тисячі дев`ятсот п`ятдесят дві гривні 10 копійок) в повернення сплаченого судового збору.

6. В решті позову відмовити.

7. Накази видати після набрання рішенням законної сили.

На підставі ст. 241 Господарського процесуального кодексу України рішення Господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. Апеляційна скарга на рішення суду згідно ст. 256 Господарського процесуального кодексу України подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Рішення може бути оскаржене до Західного апеляційного Господарського суду.

Повне судове рішення складено та підписано 19 липня 2022 року.

Суддя Лучко Р.М.