ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" липня 2022 р. Cправа № 902/1023/19(902/104/22)

Господарський суд Вінницької області в складі: головуючий суддя Тісецький С.С., секретар судового засідання Переродова С.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в режимі відеоконференції матеріали у справі

за позовом: Уповноваженої особи учасників боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "КМТ" Гаврилюка Петра Володимировича ( АДРЕСА_1 )

до: Арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна Віталія Аполлінарійовича (вул.Драгоманова, 27, офіс 10, м. Рівне, 33028)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Торговий дім" Олійно-жирова компанія" (вул. Промилова, 3-Б, с. Хотів, Києво-Святошинський р-н, Київська обл., 08171; )

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Ю.БІЗ" (вул. Панаса Мирного, 7, офіс 3, м.Київ, 01011; )

про визнання недійсним правочину

у межах справи № 902/1023/19

за заявою: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , вілла № 243)

до: Товариства з обмеженою відповідальністю "Компанія "КМТ" (вул. Дальня, 1, кв. 3, смт.Вороновиця, Вінницький р-н, Вінницька обл., 23252; )

про банкрутство

за участю :

позивач - уповноважена особа засновників учасників ТОВ "Компанія "КМТ": Гаврилюк П.В.

арбітражний керуючий (ліквідатор) Сокотун В.А. (в режимі відеоконференції)

представник учасника у справі про банкрутство - ОСОБА_1 : Деркач С.С. (в режимі відеоконференції)

в якості вільного слухача: ОСОБА_2

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває справа № 902/1023/19 за заявою ОСОБА_1 до ТОВ "Компанія "КМТ" про банкрутство.

Провадження у цій справі перебуває на стадії ліквідаційної процедури боржника.

Так, ухвалою суду від 07.02.2022 року, зокрема, продовжено строк ліквідаційної процедури ТОВ "Компанія "КМТ" та повноважень арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А. у справі № 902/1023/19 до 26.09.2022 року; призначено справу до розгляду в судовому засіданні на 26.09.2022 року.

07.02.2022 року до суду від Уповноваженої особи учасників боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюка П.В. надійшла позовна заява б/н від 04.02.2022 року до Арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А., ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія", ТОВ "Ю.БІЗ" про визнання недійсним правочину щодо купівлі-продажу (відступлення) права вимоги дебіторської заборгованості Підприємства "Відас" заснованого на повній власності Кіпрської акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю Velgevos Enterprises Limited в розмірі 4 384 191,23 грн та ТОВ "Манго груп" в розмірі 159,32 грн, вчиненого на аукціоні (протокол електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року), та оформленого Актом про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року.

Згідно протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду (з присвоєним єдиним унікальним номером судової справи № 902/1023/19(902/104/22), вказаний позов передано на розгляд судді Тісецькому С.С..

Ухвалою суду від 09.02.2022 року призначено підготовче засідання з розгляду вказаної позовної заяви у справі № 902/1023/19(902/104/22), в межах справи № 902/1023/19 про банкрутство ТОВ "Компанія "КМТ" - на 28.03.2022 року.

Ухвалою суду від 28.03.2022 року відкладено підготовче засідання у справі №902/1023/19(902/104/22), в межах справи № 902/1023/19 про банкрутство ТОВ "Компанія "КМТ" на 24.05.2022 року.

Ухвалою суду від 24.05.2022 року було відкладено підготовче засідання у справі №902/1023/19(902/104/22), в межах справи № 902/1023/19 про банкрутство ТОВ "Компанія "КМТ" на 20.06.2022 року.

В подальшому, ухвалою суду від 20.06.2022 року закрито підготовче провадження та призначено справу № 902/1023/19(902/104/22), в межах справи № 902/1023/19 про банкрутство - до судового розгляду по суті на 21.07.2022 року; ухвалено забезпечити участь представника ОСОБА_1 - адвоката Деркача С.С. у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду - 21.07.2022 року о 10:00 год., в приміщенні Господарського суду Вінницької області з використання системи відеоконференцзв`язку "EasyCon".

При цьому, ухвалою суду від 18.07.2022 року ухвалено забезпечити участь арбітражного керуючого Сокотуна В.А. у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду у справі № 902/1023/19(902/104/22), яке відбудеться 21.07.2022 року о 10:00 год., в приміщенні Господарського суду Вінницької області з використання системи відеоконференцзв`язку "EasyCon".

На визначену дату в судове засідання, яке проведено в режимі відеоконференції, з`явились Позивач - уповноважена особа засновників (учасників) ТОВ "Компанія "КМТ", Відповідач-1 - арбітражний керуючий Сокотун В.А., представник учасника у справі про банкрутство - ОСОБА_1 та в якості вільного слухача ОСОБА_2.

Відповідач-2 та Відповідач-3 повноважних представників в судове засідання не направили.

Разом з цим, судом встановлено, що від ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія" до суду надійшла заява б/н від 15.07.2022 року про розгляд справи №902/1023/19(902/104/22) без участі Відповідача-2.

Судом було оглянуто подану заяву та долучено до матеріалів справи.

Поряд з цим, суд зважає на те, що відповідно до ст. 129 Конституції України, суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права. Основними засадами судочинства є, зокрема, рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, розумні строки розгляду справи судом.

Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений Господарським процесуальним кодексом України.

За змістом ч. 1, ч. 2 ст. 202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

Суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. (Закон України від 17.07.1997 р. №475/97 - ВР), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Перебіг строків судового розгляду у цивільних справах починається з часу надходження позовної заяви до суду, а закінчується ухваленням остаточного рішення у справі, якщо воно не на користь особи (справа "Скопелліті проти Італії" від 23.11.1993 р.), або виконанням рішення, ухваленого на користь особи (справа "Папахелас проти Греції" від 25.03.1999 р.).

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду неефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (параграфи 66, 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України").

Як вбачається з матеріалів справи, Відповідача-3 було належним чином повідомлено про дату, час та місце судового слухання у цій справі, що підтверджується ухвалою суду від 20.06.2022 року, яка направлялась на електронну поштову адресу ТОВ "Ю.БІЗ" - .

Слід зазначити, що відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін учасників справи, а неможливість вирішення справи у відповідному судовому засіданні (стаття 202 ГПК України).

Також, в судовому засіданні сторони у цій справі вказали про можливість розгляду справи по суті.

Враховуючи викладене та беручи до уваги те, що Відповідача-3 було належним чином повідомлено про дату та час проведення судового засідання у цій справі, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи та можливість розгляду справи за відсутності представника Відповідача-3 за наявними матеріалами справи.

В ході розгляду справи по суті, Позивач просив задоволити позовну заяву.

Відповідач-1 позов не визнав та просив відмовити у задоволенні позовної заяви.

Суд, заслухавши представників учасників справи, дослідивши матеріали позовної заяви, надавши юридичну оцінку поданих до справи доказів, встановив наступне.

За змістом поданої позовної заяви, 25.04.2017 Господарським судом Вінницької області в справі № 902/266/17 стягнуто з Підприємства "Відас" заснованого на повній власності Кіпрської акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю "Velgevos Enterprises Limited" на користь ТОВ "Компанія "КМТ" 3 400 000,00 грн основного боргу; 375 000,00 грн пені; 97876,94 грн 3% річних; 443 234,62 грн інфляційних втрат; 68 079,67 грн витрат зі сплати судового збору.

На виконання цього рішення суду, 19.06.2017 видано відповідний наказ.

14.09.2019 ТОВ "Компанія "КМТ" звернулось до Біляївського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області із заявою про примусове виконання рішення Господарського суду Вінницької області від 25.04.2017 в справі № 902/266/17, яка вручена органу державної виконавчої служби 20.09.2019 (поштова листівка про вручення рекомендованого поштового відправлення із відбитком печатки поштового відділення).

09.10.2019 державним виконавцями Біляївського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області відкрито виконавче провадження № 60134519.

Актом інвентаризації розрахунків з покупцями, постачальниками та іншими дебіторами та кредиторами (форма № инв-17; затверджено постановою Держкомстату СРСР від 28 грудня 1989 р. № 241) за особистими підписами членів комісії з інвентаризації в складі арбітражного керуючого - розпорядника майна Терещука О.В., представника ініціюючого кредитора Велгевос Ентерпрайзес Лімітед (Velgevos Enterprises Limited) за ордером Деркача С., залученого спеціаліста Виговського С.С. виявлена грошова заборгованість (борг) Підприємства "Відас" заснованого на повній власності Кіпрської акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю "Velgevos Enterprises Limited" перед ТОВ "Компанія "КМТ" в розмірі 4 384 191,23 гривень. Також, за наслідками інвентаризації виявлена грошова заборгованість (борг) ТОВ "Манго груп" в розмірі 159,32 гривень.

05.11.2021 ліквідатором ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотуном В.А. (замовник аукціону) оголошений другий повторний аукціон, який проводився із можливістю зниження початкової вартості, права вимоги дебіторської заборгованості, що належить підприємству-банкруту. До складу лоту увійшли дебіторська заборгованість Підприємства "Відас" заснованого на повній власності Кіпрської акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю "Velgevos Enterprises Limited" перед ТОВ "Компанія "КМТ" в розмірі 4384191,23 грн та дебіторська заборгованість ТОВ "Манго груп" в розмірі 159,32 грн.

Інформація про аукціон з продажу дебіторської заборгованості, підприємства-банкрута ТОВ "Компанія "КМТ" оприлюднена в система онлайн аукціонів з продажу та здачі в оренду майна "Прозорро.Продажі" державного підприємства, що знаходиться у державній власності, належить та управляється Міністерством економіки (сторінка https://prozorro.sale/auction/UA-PS-2021-l 1-05-000071-1).

За наслідками аукціону, відповідно до протоколу електронного № UA-PS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021, переможцем електронних торгів визнано ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія" ().

23.11.2021 складено Акт про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UA-PS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року.

Ціна продажу права вимоги на стягнення дебіторської заборгованості, вартість якого згідно рішення Господарського суду Вінницької області від 25.04.2017, що набуло чинності, становила 4 384 191,23 грн та 159,32 грн, визначена в розмірі 105 224,41 грн.

На переконання Позивача, правочин укладений за результатами аукціону № UA-PS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 є недійсним, оскільки він вчинений з порушенням порядку підготовки аукціону.

Так, документами щодо змісту права на підставі якого виникла дебіторська заборгованість перед боржником є: рішення Господарського суду Вінницької області від 25.04.2017 в справі № 902/266/17 та наказ суду від 19.06.2017 про примусове виконання вказаного рішення суду.

Однак, оголошення про проведення аукціону (сторінка https://prozorro.sale/auction/UA-PS-2021-11-05-000071-1) таких даних в собі не містить, що на думку Позивача, є порушенням статті 77 КУзПБ.

Також, організатором аукціону (ліквідатор ТОВ "Компанія "КМТ") не виконана вимога законодавства щодо повідомлення боржника про проведення аукціону з продажу права вимоги шляхом надіслання йому письмового повідомлення із зазначенням інформації про день і час проведення аукціону та про початкову ціну продажу.

Крім того, Позивач звертає увагу на те, що згідно матеріалів справи № 902/1023/19, 19.07.2021 року відбулось засідання комітету кредиторів (протокол від 19.07.2021 року), за результатами якого, окрім іншого, прийнято рішення: погодити умови продажу майна ТОВ "Компанія "КМТ"), запропоновані ліквідатором (зокрема, щодо лоту № 2, до якого увійшла дебіторська заборгованість Підприємства "Відас" в розмірі 4 384 191,23 грн - встановити початковою ціною першого аукціону вартість, згідно бухгалтерського обліку - 4 384 350,55 грн; крок аукціону встановити в розмірі 5% від стартової ціни продажу).

07.09.2021 року відбулось засідання комітету кредиторів (протокол від 07.09.2021 року), за результатами якого, окрім іншого, прийнято рішення: погодити умови продажу майна ТОВ "Компанія "КМТ", запропоновані ліквідатором (ліквідатор запропонував провести перший повторний аукціон без можливості зниження вартості майна та встановити початковою ціною повторного аукціону вартість, зменшену на 20% від початкової ціни першого аукціону на підставі п. 2 ст. 79 КУзПБ процедур банкрутства, що становить, зокрема, щодо лоту № 2 дебіторської заборгованості - 3 507 480,44 грн; крок аукціону встановити в розмірі 5 % від стартової ціни продажу).

10.10.2021 Позивач, з метою реалізації прав уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - ТОВ "Компанія "КМТ", звернувся до арбітражного керуючого (ліквідатора) та комітету кредиторів банкрута з пропозицією б/н від 10.10.2021 року: заявити до Підприємства "Відас" вимогу про повернення боргу (безспірні грошові вимоги) на користь боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" в сумі 4 384 191,23 грн; форма вимоги - заява про відкриття виконавчого провадження в порядку ЗУ "Про виконавче провадження" або звернутись до господарського суду з заявою про порушення провадження в справі про банкрутство Підприємства "Відас" та стягнути борг в порядок та способи, визначеними Кодексом України з процедур банкрутства.

12.10.2021 відбулось засідання комітету кредиторів (протокол від 12.10.2021 року), за результатами якого, окрім іншого, прийнято рішення:

- погодити умови продажу майна ТОВ "Компанія "КМТ", запропоновані ліквідатором (ліквідатор запропонував провести другий повторний аукціон з можливістю зниження вартості майна та встановити початковою ціною другого повторного аукціону вартість, зменшену на 25% від початкової ціни першого повторного аукціону на підставі п. 4 ст.79 КУзПБ, що становить, зокрема, щодо лоту № 2 дебіторської заборгованості - 2 630 610,33 грн; крок аукціону встановити в розмірі 1% від стартової ціни продажу);

- взяти до відома надіслану пропозицію уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюка П.В. від 10.10.2021 року.

20.12.2021 року Позивач, з метою реалізації прав уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - ТОВ "Компанія "КМТ", звернувся до арбітражного керуючого та комітету кредиторів банкрута з пропозицією (додатковою) б/н від 20.12.2021 року: отримати згоду Підприємства "Відас" та укласти від імені ТОВ "Компанія "КМТ" угоду (договір) про залік зустрічних однорідних вимог; скасувати протокол електронного аукціону №UA-PS-2021-l1-05-000071-1 від 16.11.2021 року про продаж дебіторської заборгованості Підприємства "Відас", переможцем якого визнане ТОВ "ТД "Олійно-Жирова Компанія".

28.12.2021року відбулось засідання комітету кредиторів (протокол від 28.12.2021 року), за результатами якого, окрім іншого, прийнято рішення: прийняти до відома надіслану пропозицію (додаткову) уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюка П.В. від 20.12.2021 року.

З огляду на викладене, на думку Позивача, наведені обставини свідчать, що в ході здійснення ліквідаційної процедури банкрута, арбітражним керуючим в межах наданих йому повноважень та встановлених законом обов`язків, не було вжито всіх можливих заходів щодо зменшення боргового навантаження банкрута перед кредиторами, з відповідним дотриманням балансу інтересів боржника та кредиторів.

Так, арбітражним керуючим під час здійснення повноважень ліквідатора банкрута ні перед Підприємством "Відас", ні перед комітетом кредиторів банкрута не порушувалось питання щодо можливості зарахування зустрічних однорідних вимог між Підприємством "Відас" та банкрутом, як то передбачено ч. 5 ст. 64 КУзПБ банкрутства та про що, також, надавав пропозиції Позивач в якості уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - ТОВ "Компанія "КМТ", що в свою чергу дозволило б зменшити заборгованість банкрута перед кредиторами.

Водночас, на аукціоні з продажу майна банкрута наявну дебіторську заборгованість Підприємства "Відас" перед банкрутом в розмірі 4 384 191,23 грн було реалізовано всього лише за 105 224,41 грн, тоді як вимоги Підприємства "Відас" (які в подальшому були відступлені ТОВ "Листван" до банкрута становлять 4 927 753,62 грн.

В судовому засіданні, що відбулось 26.01.2022, на запитання суду представник ініціюючого кредитора підтвердив, що згідно протоколу проведення другого повторного аукціону, продаж дебіторської заборгованості Підприємства "Відас" було здійснено за 105224,41 грн.

Арбітражний керуючий (ліквідатор) в судовому засіданні, що відбулось 26.01.2022 р., на запитання суду також пояснив, що на розгляд комітету кредиторів банкрута не виносилось питання щодо здійснення зарахування зустрічних вимог між Підприємством "Відас" та ТОВ "Компанія "КМТ" та зазначив, що проаналізувавши наявну заборгованість, і те, що виконавче провадження з примусового виконання рішення суду у справі №902/266/17 про стягнення з Підприємств "Відас" на користь ТОВ "Компанія "КМТ" заборгованості було закрито, в зв`язку з відсутністю майна у боржника - Підприємства "Відас", питання щодо зарахування зустрічних вимог між останніми не ставилось, оскільки від голови комітету кредиторів надійшла пропозиція стосовно реалізації майна, дебіторської заборгованості, корпоративних прав.

Фати та обставини про те, що в ході здійснення ліквідаційної процедури банкрута, арбітражним керуючим в межах наданих йому повноважень та встановлених законом обов`язків, не було вжито всіх можливих заходів щодо зменшення боргового навантаження банкрута перед кредиторами, з відповідним дотриманням балансу інтересів боржника та кредиторів встановлені ухвалою Господарського суду Вінницької області від 26.01.2022 справі № 902/1023/19 при розгляді заяви ТОВ "Листван" від 12.04.2021 року про заміну сторони (кредитора) на правонаступника у справі.

Враховуючи викладене, Позивач просить суд визнати недійсним правочин щодо купівлі-продажу (відступлення) права вимоги дебіторської заборгованості Підприємства "Відас" заснованого на повній власності Кіпрської акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю "Velgevos Enterprises Limited" в розмірі 4 384 191,23 грн та ТОВ "Манго груп" в розмірі 159,32 грн, вчиненого на аукціоні (протокол електронного аукціону № UA-PS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року), та оформленого Актом про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UA-PS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року.

Згідно письмових пояснень представника ОСОБА_1 - адвоката Деркача С.С. б/н від 12.05.2022 року щодо заявлених позовних вимог, розміщене 05.11.2021 оголошення про проведення другого повторного аукціону з продажу дебіторської заборгованості, підприємства-банкрута ТОВ "Компанія "КМТ" у справі про банкрутство №902/1023/19, по лоту № 2 є загальнодоступним та розміщене за офіційному електронному майданчику організатора аукціону за посиланням https://ubiz.ua/auctions2/auction/UA-PS-2021-11-05-000071-1 та на електронній торговій системі Прозорро.Продажі.

Крім того, загальнодоступним є протокол проведення електронного аукціону №UА-РS-2021-11-05-000071-1 https://prozorro.sale/auction/UA-PS-2021-11-05-000071-1 та історія аукціону https://ea2.openprocurement.auction/insider-auctions/c108657e24b0453d94ade8aaa29a 77f3.

До того ж, оголошення по лоту № 2 опубліковане 05.11.2021 є ідентичним тим, які були опубліковані раніше - та будь-яких письмових зауважень чи пропозиції щодо необхідності уточненні їх змісту або повноти від уповноваженої особи учасників боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюка П.В. раніше не надходило.

Сама ж ч. 8 ст. 77 Кодексу з банкрутства не дає конкретний перелік документів, які визначають зміст права вимоги, що продається.

Посилання Позивача на те, що документами, які визначають зміст права вимоги по лоту № 2 є рішення Господарського суду Вінницької області від 25.04.2017 в справі №902/266/17 про стягнення з Підприємства "Відас" на користь боржника заборгованості та наказ суду від 19.06.2017 про примусове виконання рішення Господарського суду Вінницької області від 25.04.2017, це лише його суб`єктивна думка.

До того ж, Позивач зазначає лише про перелік документів, що визначають зміст права відносно дебіторської заборгованості Підприємства "Відас", про те, нічого не зазначає про документи відносно дебіторської заборгованості ТОВ "Манго Груп", яке теж увійшло до лоту № 2 та було реалізовано на спірному аукціоні одним лотом.

Крім того, згідно вимог Кодексу з банкрутства, комітетом кредиторів боржника 12.10.2021 було погоджено та визначено: як початкову вартість другого повторного аукціону по лоту № 2 (дебіторська заборгованість) на рівні - 2 630 610,33 грн. (що на 25 % є меншою від початкової ціни першого повторного аукціону, який не відбувся), так і граничну ціну заниження - 1% від початкової вартості другого повторного аукціону.

Отже, ціна продажу лоту № 2 (продаж дебіторської заборгованості Підприємства "Відас" в розмірі 4 384 191,23 грн та дебіторської заборгованості ТОВ "Манго груп" в розмірі 159,32 грн) боржника ТОВ "Компанія "КМТ" на другому повторному аукціоні була сформована пропозиціями учасників такого аукціону та є чесною для такого виду активу, а майно боржника було реалізовано на погоджених комітетом кредиторів умовах та відповідно до ст. ст. 79, 80 норм Кодексу з банкрутства.

Згідно історії проведення аукціону, на даному аукціоні було зареєстровано два учасники, один із яких ТОВ "Торговий дім "Олійно-жирова компанія", який в подальшому став переможцем. Інший зареєстрований учасник результати аукціону не оскаржував.

Кошти отримані за продаж майна по лоту № 2 були спрямовані ліквідатором для частково погашено вимог кредиторів боржника ТОВ "Компанія "КМТ" у справі №902/1023/19 пропорційно згідно затвердженого 15.06.2020 судом реєстру вимог кредиторів.

Також, Позивачем не надано до суду доказів, що майно боржника ТОВ "Компанія "КМТ", продаж якого оскаржується в межах цього спору, могло бути реалізовано за ціною вище, ніж від тієї, за яку було фактично продано переможцю аукціону ТОВ "Торговий дім "Олійно-жирова компанія".

До того ж, це був другий повторний аукціон з продажу майна банкрута та два попередні не відбулися у зв`язку із відсутністю учасників, тобто вказане майно не було цікаве так званим можливим потенційним учасникам.

Окрім цього, на думку представника кредитора, Позивач не відноситься до жодного із кола суб`єктів визначеного в ст. 73 Кодексу з банкрутства, які мають право звертатися до суду із позовом про визнання правочину щодо продажу майна, вчиненого на аукціоні, недійсним та його право (Позивача) спірним правочином не порушено.

При цьому, відсутність порушеного права Позивача є самостійною підставою для відмови у задоволені позову.

Сам же Позивач в поданому позові (абз. 2 аркуш 2 позову) зазначив, що: "згідно висновку Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду сторонами спору про визнання аукціону та його результатів недійсними, який розглядається судом в межах провадження у справі про банкрутство є продавець, переможець аукціону та організатор цього аукціону (пункт 139 постанови КГС від 05.03.2020 в справі № 14/325"б")", а уповноважена особа учасників боржника (в даному випадку Позивач) до кола таких суб`єктів не відноситься.

Також, у письмових поясненнях зазначено, що уповноважена особа учасників боржника відповідно норм Кодексу з банкрутства має право дорадчого голосу та її пропозиції не є обов`язковими для боржника/ліквідатора/комітету кредиторів, а ліквідатор ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотун В.А. вжив всіх можливих заходів та виніс отримані пропозиції на засідання комітету кредиторів, де вони були розглянуті та по ним прийняті відповідні рішення, оформлені протоколами від 12.10.2021 р. та 28.12.2021 р..

Сам же продаж дебіторської заборгованості боржника по лоту № 2 відбувся відповідно до вимог Кодексу з банкрутства та ліквідатор ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотун В.А. як замовник аукціону діяв в межах визначених законом.

З огляду на викладене, представника кредитора просить суд в задоволені позовної заяви відмовити повністю.

За змістом відзиву арбітражного керуючого Сокотуна В.А. № 02-01/902/1023/19/144 від 20.05.2022 року на позовну заяву, викладені такі обставини та заперечення.

29.06.2021 року ліквідатором було розіслано цінними листами з описом вкладеного членам комітету кредиторів умови продажу майна боржника у справі № 902/1023/19 у відповідності до ст. 75 КУзПБ.

08.07.2021 року розіслано цінними листами з описом вкладеного членам комітету кредиторів повідомлення про скликання комітету кредиторів для погодження умов продажу майна боржника на підставі ч. 4 ст. 75 КУзПБ.

19.07.2021 року проведено комітет кредиторів на якому погоджено умови продажу майна ТОВ "Компанія "КМТ".

Після погодження комітетом кредиторів умов продажу майна, майно підприємства банкрута виставлено на продаж шляхом проведення аукціону через електронну торгову систему "Прозоро - Продажі": лот № 1 матеріальні цінності публікація за № UA-PS-2021-08-02-000045-1 від 02.08.2021 року, лот № 2 дебіторська заборгованість публікація за № UA-PS-2021-08-02-000046-1 від 02.08.2021 року та лот № 3 корпоративні права публікація за № UA-PS-2021-08-02-000047-1 від 02.08.2021 року.

Аукціон не відбувся, в зв`язку з відсутністю покупців.

07.09.2021 року проведено комітет кредиторів на якому погоджено подальші умови продажу майна ТОВ "Компанія "КМТ", а саме провести перший повторний аукціон без можливості зниження вартості майна та встановити початковою ціною повторного аукціону вартість, зменшену на 20 % від початкової ціни першого аукціону на підставі п.2 ст. 79 КУзПБ, що становить Лот № 1 матеріальні цінності - 32 080,00 грн, Лот № 2 дебіторська заборгованість - 3 507 480,44 грн, Лот № 3 корпоративні права - 3 059 726,32 грн.

Майно ТОВ "Компанія "КМТ" виставлено на продаж шляхом проведення першого повторного аукціону через електронну торгову систему "Прозоро - Продажі": лот № 1 матеріальні цінності публікація за № UA-PS-2021-09-13-000058-1 від 13.09.2021 року, лот №2 дебіторська заборгованість публікація за № UA-PS-2021-09-13-000059-1 від 13.09.2021 та лот № 3 корпоративні права публікація за № UA-PS-2021-09-13-000060-1 від 13.09.2021 року.

Перший повторний аукціон також не відбувся в зв`язку з відсутністю покупців.

12.10.2021 року проведено комітет кредиторів на якому погоджено подальші умови продажу майна ТОВ "Компанії "КМТ", а саме провести другий повторний аукціон з можливістю зниження вартості майна та встановлено початкову ціну другого повторного аукціону вартість, зменшену на 25 % від початкової ціни першого повторного аукціону на підставі п. 4 ст. 79 Кодексу з процедур банкрутства України, що становить Лот № 1 матеріальні цінності - 24 060,00 грн, Лот № 2 дебіторська заборгованість - 2 630 610,33 грн, Лот № 3 корпоративні права - 2 294 794,76 грн, а також на підставі п. 2 ст. 80 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено граничну ціну, до якої може бути знижено початкову вартість під час проведення аукціону не нижче 1% від початкової вартості другого повторного аукціону, що становить лот № 1 матеріальні цінності - 240,60 грн, лот № 2 дебіторська заборгованість - 26 306,11 грн, лот № 3 корпоративні права - 22 947,95 грн. Крок аукціону встановити в розмірі 1% від стартової ціни продажу.

05.11.2021 року було опубліковано оголошення про проведення аукціону через електронну торгову систему "Прозоро-Продажі": лот № 1 матеріальні цінності UA-PS-2021-11-05-000070-1, лот № 2 дебіторська заборгованість UA-PS-2021-11-05-000071-1, лот № 3 корпоративні права UA-PS-2021-11-05-000069-1.

Зміст опублікованого 05.11.2021 оголошення повністю відповідає вимогам ч. ч. 1, 2 ст.77 КУзПБ, та інформація зазначена в ньому є повною та достовірною, та дає можливість потенційним учасникам аукціону ознайомитися зі характеристиками майна, що продавалося по лоту № 2.

Також потенційним учасникам передбачено можливість безпосереднього ознайомлення із майном банкрута (в нашому випадку дебіторською заборгованістю), що виставлено на аукціон та отримання додаткової інформації та документів, проте таким звернень до ліквідатора ТОВ "Компанія "КМТ" не було.

Крім тих учасників, які взяли безпосередньо участь в аукціоні 16.11.2021, інших потенційних учасників не було, тому в цій частині доводи Позивача щодо обмеження прав потенційних учасників, є безпідставним, оскільки їх не було взагалі, і це є лише припущенням Позивача.

На попередні два аукціони з продажу майна банкрута зареєстрованих учасників, які б виявили бажання придбати лот № 2 не було, у зв`язку із чим, відповідні аукціони не відбулися.

16.11.2021 року відбувся аукціон з продажу лоту № 2 дебіторська заборгованість. Переможцем аукціону визначено ТОВ "ТД "Олійно-Жирова компанія", яка запропонувала найбільшу ціну в розмірі 105 224,41 грн.

Оплата переможцем аукціону Відповідачем-2 за придбаний лот № 2 було здійснено в строки та в порядку визначеному протоколом про визнання переможцем (за рахунок гарантійного внеску).

Оператор, через електронний майданчик, якого було заведено лот в ЕТС та через якого переможцем електронного аукціону подано цінову пропозицію/найбільшу закриту цінову пропозицію/ставку був Відповідач-3 - ТОВ "Ю.БІЗ".

Протокол в електронній системі формується автоматично, на проведення аукціону та результати торгів, оператор ТОВ "Ю.БІЗ" як акредитований учасника Прозорро.Продажі ніяким чином не впливає, тому вимоги про визнання недійсним правочину щодо купівлі-продажу права вимоги дебіторської заборгованості вчиненого на аукціоні (протокол проведення електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року) та оформленого актом від 23.11.2021 року про передавання права власності на активи підписаного між ТОВ "Компанія "КМТ" (як продавцем та замовником торгів) та ТОВ "ТД "Олійно-Жирова компанія" (як переможцем торгів та покупцем), до ТОВ "Ю.БІЗ" заявлені бути не можуть.

В подальшому, 23.11.2021 року між покупцем (Відповідачем-2) та ліквідатором боржника ТОВ "Компанія "КМТ" було укладено відповідні акти приймання-передачі майна та активів, та завантажено їх до електронної торгової системи.

Крім того, будь-яких скарг щодо неналежного виконання арбітражним керуючим Сокотуном В.А. обов`язків як ліквідатора ТОВ "Компанія "КМТ" від кредиторів не надходило.

При цьому, продаж дебіторської заборгованості по лоту № 2, де переможцем аукціону визначено Відповідача-2 відбувся не за мінімальною узгодженою ціною комітетом кредиторів, а за ціною 105 224,41 грн, що в 5 разів більше від погодженої мінімальної вартості продажу.

Інші зареєстровані у аукціоні учасники, більшу ціну не запропонували, ніж та, яка була запропонована Відповідачем-2, що спростовує в черговий раз доводи Позивача про можливість продажу даного активу за вищою ціною.

В цьому випадку, ціна по лоту № 2 була сформована шляхом надання відповідних пропозицій учасниками аукціону, що відбувся 16.11.2021 року.

Крім того, на комітетах кредиторів боржника ТОВ "Компанія "КМТ" 12.10.2021 року та 28.12.2021 року, розглядалося питання щодо можливості зарахування однорідних зустрічних вимог із Підприємством "Відас" та інші варіанти погашення заборгованості.

Так, з четвертого питання порядку денного протоколу комітету кредиторів від 12.10.2021 року виступив ліквідатор, зокрема, зазначив, що продаж дебіторської заборгованості найвигідніше, оскільки звернення до суду із заявою про відкриття провадження про банкрутство Підприємства "Відас" понесе значні витрати (в тому числі щодо оплати судового збору та авансування витрат арбітражного керуючого) та матиме наслідком затягнення в часі процедури банкрутства ТОВ "Компанія "КМТ".

В подальшому, з третього питання порядку денного протоколу комітету кредиторів від 28.12.2021 року виступив ліквідатор, який серед іншого вказав, що на стадії розгляду кредиторських вимог, боржник "Компанія "КМТ" (в особі керівника або його учасників) будь-яких заяв щодо зарахування (заліку) зустрічних однорідних вимог між ним та Підприємством "Відас", не заявляв, у Господарського суду Вінницької області питань відносно кредиторських вимог Підприємства "Відас", не було.

Також, від Підприємства "Відас" будь-яких заяв або пропозицій щодо розгляду питання чи надання згоди відносно зарахування або заліку зустрічних однорідних вимог не надходило.

В подальшому ліквідатор боржника повідомив, що Підприємство "Відас" реалізувало своє право щодо стягнення із боржника ТОВ "Компанія "КМТ" шляхом продажу його ТОВ "Листван", згідно договору про відступлення права вимоги № 11/03-21 від 11.03.2021 року, відповідно до якого Підприємство "Відас" відступило своє право вимоги до боржника, та відповідно новий кредитор ТОВ "Листван" звернулося до Господарського суду Вінницької області із заявою про заміну сторони (кредитора) на правонаступника від 12.04.2021 року, яка наразі розглядається в господарському суді.

Отже, починаючи із 11.03.2021 року, Підприємство "Відас" відступило своє право вимоги новому кредитору ТОВ "Листван", тому питання щодо заліку зустрічних однорідних вимог між кредитором Підприємством "Відас" та боржником ТОВ "Компанія "КМТ" є недоречним та порушує майнові права інших кредиторів, включених до реєстру вимог кредиторів у справі № 902/1023/19, в тому числі ТОВ "Листван", який придбав зазначене право вимоги.

При цьому, дебіторська заборгованість Підприємства "Відас", реалізована 16.11.2021 року на другому повторному аукціоні з продажу майна банкрута ТОВ "Компанія "КМТ" відповідно до вимог КУзПБ, та здійснено повний розрахунок за її продаж про, що підписано акт приймання-передачі майна від 23.11.2021 року.

Також, із 4 питання порядку денного протоколу комітету кредиторів від 28.12.2021 року виступив: "представник кредитора Велгевос Ентерпрайзес Лімітед Деркач С.С. (правонаступником якого є ОСОБА_1), який повідомив, що пропозиція від 26.12.2021 року уповноваженої особи учасників боржника Гаврилюка Петра Володимировича щодо повернення боргу Підприємства "Відас" на користь ТОВ "Компанія "КМТ" в розмірі 4 384 191,23 грн щодо заліку зустрічних однорідних вимог частково дублює пропозицію (додаткову) від 20.12.2021 року, яка розглянута під час попереднього питання порядку денного засідання комітету кредиторів.

Ліквідатор боржника повідомив, що 14.09.2019 року ТОВ "Компанія "КМТ" зверталась до Біляївського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області із заявою про примусове виконання рішення Господарського суду Вінницької області від 25.04.2017 року по справі № 902/266/17 про стягнення з підприємства "Відас" заборгованості в сумі 4 384 191,23 грн.

09.10.2019 року державним виконавцем Біляївського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області відкрито виконавче провадження № 60134519, яке 08.05.2020 року закрито та повернуто стягувачу, в зв`язку з відсутністю майна та грошових коштів у боржника відповідно до п. 2 ч.1 ст. 37 Закону України "Про виконавче провадження".

03.11.2021 року ліквідатор боржника ТОВ "Компанія "КМТ" звернувся до Біляївського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області щодо надання інформації із відповідним запитом відносно судового наказу № 902/266/17 від 25.04.2017 року.

На вказаний запит, 10.11.2021 року було надано відповідь, що виконавче провадження №60134519 закінчено 08.05.2020 року.

Ліквідатор боржника ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотун В.А. зазначив, що після призначення його ліквідатором боржника (30.06.2020 року), керівник боржника Ульянов В.О., оригінал наказу господарського суду Вінницької області № 902/266/17 від 25.04.2017 року йому не передавав.

Відносно посилання уповноваженої особи на те, що Підприємства "Відас" є власником грошових коштів отриманих від реалізації земельної ділянки (із урахуванням земельних поліпшень) площею 0,0993 га, кадастровий номер: :01:003:0127, за адресою: АДРЕСА_3 , цільове призначення: для індивідуального садівництва, що належить боржнику, згідно протоколу проведення електронних торгів № 536167 від 36.04.2021 року по лоту №463840, то згідно опублікованого оголошення https://setam.net.ua/auction/473945, по лоту №463840 взагалі зазначається майно в Львівській області, а ідентифікувати, що вказане майно належить саме Підприємству "Відас" неможливо".

Окрім того, у відзиві Відповідачем-1 звертається увага на те, що при подані цієї позовної заяви судом було відкрито провадження у справі 902/1023/19(902/109/22) за наявності підстав для залишення позову без руху, так як не зазначено в позові всі необхідні відомості передбачені п. 7, 10 ч. 3 ст. 162 ГПК (не зазначено позивачем що вжиття заходів забезпечення позову та заходи забезпечення доказів до подання позовної заяви та відсутнє підтвердження про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав); Відповідач-1 - арбітражний керуючий (ліквідатор) Сокотун В.А. не є належним відповідачем (як фізична особа) як зазначено в позові, оскільки діє від імені боржника ТОВ "Компанія "КМТ", тому дані вимоги до нього заявлені бути не можуть; аукціоном з продажу майна банкрута ТОВ "Компанія "КМТ", що відбувся 16.11.2021, не порушені права Позивача та останнім недоведено порушення його прав, та яким чином задоволення цього позову призведе до його відновлення.

Зважаючи на вказане вище, Відповідач-1 просить суд відмовити в задоволені позовної заяви.

За змістом письмових пояснень Відповідача-3 б/н від 10.06.2022 року по справі №902/1023/19(902/104/22), ТОВ "Ю.БІЗ" є оператором авторизованого електронного майданчику, через який учасники аукціону або потенційні покупці можуть взяти участь в електронному аукціоні, пройшовши реєстрацію (авторизацію) в особистому кабінеті, подавши необхідний пакет документів. Обмін інформацією (подання документів) відбувається онлайн в електронній системі шляхом подання необхідних документів скріплених електронним цифровим підписом.

Участь у аукціонах та його проведення відбувається автоматизовано, та ТОВ "Ю.БІЗ" ніяким чином не впливає на його проведення та результати, та скасувати аукціон може (міг) лише замовник аукціону (в нашому випадку ліквідатор ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотун В.А.).

З огляду на приписи ст. 71 КУзПБ, ТОВ "Ю.БІЗ" є лише оператором авторизованого електронного майданчика, через який переможець аукціону ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія" брав участь в аукціоні, що відбувся 16.11.2021 року, та в подальшому було придбано майно.

Разом з цим, спірний протокол проведення електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 було сформовано автоматично та зі сторони відповідача ТОВ "Ю.БІЗ" (на виконання частини 3 статті 83 КУзПБ) його було підписано як оператором електронного майданчика та передано переможцю аукціону ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія", для здійснення подальших розрахунків за придбане майно.

Також, оскаржуваний акт від 23.11.2021 про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року було підписано між замовником аукціону (ліквідатором ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотуном В.А.) та переможцем спірного аукціону - ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія".

Відповідач-3 не є стороною або особою, що підписує акт про придбання майна на аукціоні, ніяким чином не впливає на його підписання, а тому зазначена позовна вимога не може бути адресована ТОВ "Ю.БІЗ".

Таким чином, електронний аукціон з продажу майна боржника ТОВ "Компанія "КМТ", що відбувся 16.11.2021 року (за результатами якого автоматично сформовано протокол проведення електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021) було проведено відповідно до вимог КУзПБ, та підстав для визнання його недійсним та правочинів укладених за його результатами, не має.

На підставі викладеного, Відповідач-3 просить суд відмовити в задоволені позовної заяви.

За змістом заяви ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія" б/н від 15.06.2022 року, Відповідач-2 повністю заперечує проти позовної заяви уповноваженої особи учасників боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюка П.В. та вважає, що спірний правочин укладений відповідно до вимог чинного законодавства, а аукціон з продажу майна боржника ТОВ "Компанія "КМТ" проведено відповідно до вимог положень Кодексу України з процедур банкрутства.

З врахуванням встановлених обставин справи, суд дійшов таких висновків.

Згідно ч. 2 ст. 7 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ), господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 3 ГПК України, судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

За змістом ч. 3 ст. 13 ГПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

В силу ч. 1, ч. 2 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 1 ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 79 ГПК України, достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

За змістом ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Аналізуючи питання обсягу дослідження доводів учасників справи та їх відображення у судовому рішенні, суд першої інстанції спирається на висновки, що зробив Європейський суд з прав людини від 18.07.2006 у справі "Проніна проти України", в якому Європейський суд з прав людини зазначив, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст.6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах від 13.03.2018, від 24.04.2019, від 05.03.2020 Верховного Суду по справах № 910/13407/17, № 915/370/16 та № 916/3545/15.

Частиною 4 ст. 236 ГПК України визначено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Згідно постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 07.04.2020 року у справі № 910/8264/18, позовом у процесуальному сенсі є звернення до суду із вимогою про захист своїх прав та інтересів, який складається з двох елементів: предмета і підстави позову. Предметом позову є певна матеріально-правова вимога Позивача до Відповідача. Підстава позову - це факти, які обґрунтовують вимогу про захист права чи законного інтересу.

Предметом позову у цій справі є визнання недійсним правочину щодо купівлі-продажу (відступлення) права вимоги дебіторської заборгованості Підприємства "Відас" заснованого на повній власності Кіпрської акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю "Velgevos Enterprises Limited" в розмірі 4 384 191,23 грy та ТОВ "Манго груп" в розмірі 159,32 гривень, вчиненого на аукціоні (протокол електронного аукціону № UA-PS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року), та оформленого Актом про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UA-PS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року.

Підставами позовних вимог, серед іншого, зазначено те, що оспорюваний правочин, укладений за результатами аукціону є недійсним, оскільки він вчинений із порушенням порядку підготовки до аукціону з продажу майна ТОВ "Компанія "КМТ", в частині зазначення неповної інформації відносно змісту права вимог, яка продавалася; організатором аукціону не виконана вимога законодавства щодо повідомлення боржника про проведення аукціону з продажу права вимоги; арбітражним керуючим під час здійснення повноважень ліквідатора банкрута ні перед Підприємством "Відас", ні перед комітетом кредиторів банкрута не порушувалось питання щодо можливості зарахування зустрічних однорідних вимог між Підприємством "Відас" та банкрутом, про що, також, надавав пропозиції Позивач в якості уповноваженої особи засновників (учасників) боржника - ТОВ "Компанія "КМТ", що в свою чергу дозволило б зменшити заборгованість банкрута перед кредиторами.

Слід зазначити, що з 21.10.2019 року введено в дію КУзПБ.

Згідно абз. 2 п. 4 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ, реалізація майна боржника здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу, крім майна боржника, оголошення про продаж якого опубліковане до дня введення в дію цього Кодексу. У разі непродажу такого майна його подальша реалізація здійснюється відповідно до вимог цього Кодексу.

Відповідно до матеріалів справи, 05.11.2021 ліквідатором ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотуном В.А. оголошено другий повторний аукціон з продажу дебіторської заборгованості, що належить боржнику.

З огляду на зазначене, при розгляді в межах цієї справи про банкрутство спору щодо дійсності правочину вчиненого на аукціоні 16.11.2021 року, застосуванню підлягають положення КУзПБ.

Відповідно до ст. 73 КУзПБ, правочин щодо продажу майна, вчинений на аукціоні, проведеному з порушенням встановленого порядку його підготовки або проведення, що перешкодило або могло перешкодити продажу майна за найвищою ціною, може бути визнаний недійсним господарським судом у межах провадження у справі про банкрутство за заявою боржника, арбітражного керуючого, кредитора або особи, інтереси якої були при цьому порушені.

Згідно постанови Верховного Суду від 25.05.2021 року у справі № 910/2526/14, правова природа процедури реалізації майна на торгах у формі аукціону в межах провадження у справі про банкрутство полягає в продажу майна, тобто у забезпеченні переходу права власності на майно боржника до покупця - переможця торгів (аукціону), невід`ємною і завершальною стадією якої є оформлення результатів такого продажу договором купівлі-продажу, що укладається власником майна чи замовником аукціону з переможцем торгів.

Отже, особливості процесу, передбачені законодавством щодо проведення аукціону, полягають у сукупності дій його учасників, спрямованих на досягнення певного результату, тобто є обставиною, з настанням якої закон пов`язує виникнення, зміну або припинення цивільних правовідносин, а тому є правочином.

Таким чином, правова природа продажу майна з торгів (аукціону) дає підстави для визнання (за наявності підстав) результатів таких торгів (аукціону) недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, у тому числі й на підставі норм цивільного законодавства (аналогічна позиція викладена у постановах Верховного Суду України від 29.06.2016 у справі № 6-370цс16, від 14.12.2016 у справі № 3-1406гс16 та постанові Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 02.10.2019 у справі № 5006/5/39б/2012).

Згідно усталеної практики Верховного Суду при вирішенні спору про визнання недійсними результатів торгів (аукціону) необхідним є встановлення чи мало місце порушення вимог законодавства при його проведенні; чи вплинули ці порушення на результати аукціону; чи мало місце порушення прав і законних інтересів особи, яка оспорює результати аукціону (постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.03.2018 у справі № 911/494/17, від 25.04.2018 у справі № 910/16955/17, від 11.06.2019 у справі № 920/1316/14, від 26.09.2019 у справі у справі № 11/19).

В силу ч. 1 ст. 61 КУзПБ, ліквідатор з дня свого призначення здійснює такі повноваження, зокрема, продає майно банкрута для задоволення вимог, внесених до реєстру вимог кредиторів, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 62 КУзПБ, усі види майнових активів (майно та майнові права) банкрута, які належать йому на праві власності або господарського відання, включаються до складу ліквідаційної маси.

Майно, визначене родовими ознаками, що належить банкруту на праві володіння або користування, включається до складу ліквідаційної маси.

Частиною 1 ст. 63 КУзПБ передбачено, що після проведення інвентаризації та отримання згоди на продаж майна ліквідатор здійснює продаж майна банкрута на аукціоні.

Початковою вартістю продажу майна банкрута є його вартість, визначена ліквідатором.

Ліквідатор може здійснювати безпосередній продаж або продаж на комісійних умовах через організацію роздрібної торгівлі за розумною ціною товарів, що швидко псуються.

Ліквідатор може здійснювати безпосередній продаж або продаж на комісійних умовах через організацію роздрібної торгівлі за розумною ціною також виробничих запасів, малоцінних та швидкозношуваних предметів, ринкова вартість яких не перевищує однієї мінімальної заробітної плати.

Згідно ч. 4 ст. 68 КУзПБ, замовником аукціону є арбітражний керуючий, призначений господарським судом у порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ст. 70 КУзПБ, замовник аукціону повинен оголосити про проведення першого аукціону протягом 20 днів з дня отримання згоди на продаж майна або визначення умов аукціону судом відповідно до цього Кодексу.

Згідно ч.ч. 1, 2, 4, 6 ст. 75 КУзПБ, арбітражний керуючий визначає умови продажу за погодженням з комітетом кредиторів та забезпеченим кредитором (щодо майна, яке є предметом забезпечення).

До обов`язкових умов продажу належать: склад майна (лот); початкова ціна; крок аукціону.

Арбітражний керуючий зобов`язаний направити умови продажу членам комітету кредиторів та протягом 20 днів з дня, коли вони одержали чи мали одержати умови продажу, скликати комітет кредиторів. Якщо майно є предметом забезпечення, арбітражний керуючий зобов`язаний направити умови продажу забезпеченому кредитору.

Комітет кредиторів, забезпечений кредитор можуть прийняти рішення про: надання згоди на продаж майна на запропонованих умовах; надання згоди на продаж майна, змінивши умови продажу; відмову в наданні згоди на продаж майна з обґрунтуванням причин.

Як встановлено судом та підтверджено матеріалами справи, згідно протоколу засідання комітету кредиторів у справі № 902/1023/19 про банкрутство ТОВ "Компанії "КМТ" від 12.10.2021 року, серед іншого, вирішено погодити умови продажу майна ТОВ "Компанії "КМТ", які запропоновані ліквідатором, а саме провести другий повторний аукціон з можливістю зниження вартості майна та встановити початковою ціною другого повторного аукціону вартість, зменшену на 25 % від початкової ціни першого повторного аукціону на підставі п. 4 ст. 79 Кодексу з процедур банкрутства України, що становить Лот № 1 матеріальні цінності - 24 060,00 грн, Лот № 2 дебіторська заборгованість - 2 630 610,33 грн, Лот № 3 корпоративні права - 2 294 794,76 грн, а також на підставі п. 2 ст. 80 Кодексу України з процедур банкрутства встановити граничну ціну, до якої може бути знижено початкову вартість під час проведення аукціону не нижче 1% від початкової вартості другого повторного аукціону, що становить лот № 1 матеріальні цінності - 240,60 грн, лот № 2 дебіторська заборгованість - 26 306,11 грн, лот № 3 корпоративні права - 22 947,95 грн. Крок аукціону встановити в розмірі 1% від стартової ціни продажу.

Також, як згадувалось вище, 05.11.2021 ліквідатором ТОВ "Компанія "КМТ" Сокотуном В.А. оголошений другий повторний аукціон, який проводився із можливістю зниження початкової вартості, з продажу дебіторської заборгованості, що належить підприємству-банкруту ТОВ "Компанія "КМТ". До складу лоту увійшли дебіторська заборгованість Підприємства "Відас" 4 384 191,23 грн та дебіторська заборгованість ТОВ "Манго-Груп" на суму 159,32 грн.

Відповідно до ч. ч. 1, 3-5 ст. 76 КУзПБ, під час продажу на аукціоні права вимоги про проведення аукціону також повідомляється боржник.

Замовник аукціону забезпечує доступ до відомостей про майно, що підлягає продажу, а також можливість ознайомитися з майном за його місцезнаходженням.

Доступ до інформації, оприлюдненої в електронній торговій системі, є безоплатним та вільним.

Додаткові умови оголошення та повідомлення про проведення аукціону встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч.ч. 1, 3, 8 ст. 77 КУзПБ, оголошення про проведення аукціону в електронній торговій системі повинно містити відомості про : майно, що продається, його характеристику та місцезнаходження; дату і час початку та закінчення аукціону; початкову ціну та відомості про можливість її зниження на тому самому аукціоні; розмір гарантійного внеску; крок аукціону; продавця майна (найменування, місцезнаходження, засоби зв`язку); строк і час подання заявок на участь в аукціоні; порядок передачі (відвантаження) рухомого майна, якщо воно є предметом аукціону; замовника аукціону (ім`я, місцезнаходження, засоби зв`язку); спосіб отримання додаткової інформації про проведення аукціону; можливість надання переможцю податкової накладної.

Якщо аукціон є повторним або проводиться у зв`язку з визнанням попереднього аукціону таким, що не відбувся, про це повідомляється в оголошенні із зазначенням адреси сторінки веб-сайту, на якій розміщено відомості про проведення попереднього аукціону.

Якщо продажу підлягає майнове право, право вимоги, в оголошенні оприлюднюються копії всіх документів, необхідних для визначення змісту права.

Пунктом 2 Постанови Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 р. № 865, визначено державне підприємство "ПРОЗОРРО.ПРОДАЖІ", що належить до сфери управління Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства, відповідальним за забезпечення функціонування електронної торгової системи з продажу майна боржників у справах про банкрутство (неплатоспроможність) - адміністратором зазначеної електронної торгової системи.

Згідно п. 3, п. 53 Порядку організації та проведення аукціонів з продажу майна боржників у справах про банкрутство (неплатоспроможність), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 р. № 865, продаж майна здійснюється шляхом проведення аукціону відповідно до вимог статей 68-89 Кодексу та цього Порядку.

Якщо продажу підлягає майнове право (в тому числі право вимоги), в оголошенні про проведення аукціону оприлюднюються копії всіх документів, необхідних для визначення змісту права.

Під час продажу на аукціоні права вимоги замовник аукціону зобов`язаний до дня проведення аукціону повідомити боржнику про проведення аукціону з продажу права вимоги шляхом надіслання йому письмового повідомлення із зазначенням інформації про день і час проведення аукціону та про початкову ціну продажу.

Відповідно до матеріалів справи, 05.11.2021 року було опубліковано оголошення про проведення другого повторного аукціону з можливістю зниження початкової вартості через електронну торгову систему "Прозоро-Продажі": лот № 2 дебіторська заборгованість UA-PS-2021-11-05-000071-1, до складу якого входять дебіторська заборгованість Підприємства "Відас" на суму 4 384 191,23 грн та дебіторська заборгованість ТОВ "Манго-Груп" на суму 159,32 грн.

Судом встановлено, що відомості стосовно проведення зазначеного вище другого повторного аукціону були розміщені на інтернет-ресурсах оператора авторизованого електронного майданчика - ТОВ "Ю.БІЗ" за посиланням - https://ubiz.ua/auctions2/auction/ UA-PS-2021-11-05-000071-1 та на електронній торговій системі "Prozorro-Продажі" за посиланням - https://prozorro.sale/auction/UA-PS-2021-11-05-000071-1.

Як вбачається із змісту вказаного вище оголошення, останнє містить відомості про : майно, яке продається; вид аукціону; замовника аукціону; продавця майна; документи, які підтверджують погодження умов продажу комітетом кредиторів; порядок оформлення участі в аукціоні; спосіб отримання додаткової інформації про проведення аукціону (вказані поштова адреса, телефон та електронна поштова адреса арбітражного керуючого Сокотуна В.А.); порядок та умови отримання майна переможцем аукціону; можливість надання переможцю аукціону податкової накладної - переможцю аукціону податкова накладна не надається; розмір винагороди оператора; дата проведення аукціону - 16.11.2021; початкова ціна реалізації лоту - 2 630 610,33 грн без ПДВ; гарантійний внесок - 263 061,03 грн; кількість кроків етапу зниження - 99.

Також, згідно відомостей із веб-сайту "Prozorro-Продажі" за посиланням https://prozorro.sale/auction/UA-PS-2021-11-05-000071-1, під вказаним оголошенням розміщенні копії документів, а саме : постанова Господарського суду Вінницької області від від 30.06.2020 року у справі № 902/1023/19 про визнання ТОВ "Компанія "КМТ" банкрутом; протокол засідання комітету кредиторів у справі № 902/1023/19 про банкрутство ТОВ "Компанії "КМТ" від 12.10.2021 року.

Разом з цим, суд звертає увагу на те, що за приписами ст. 73 КУзПБ, правочин щодо продажу майна, вчинений на аукціоні, проведеному з порушеннями, може бути визнаний недійсним господарським судом у межах провадження у справі про банкрутство за заявою боржника, арбітражного керуючого, кредитора або особи, інтереси якої були при цьому порушені.

Так, уповноважена особа учасників боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюк П.В. звернувся до суду з позовом до арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А., ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія", ТОВ "Ю.БІЗ" про визнання недійсним правочину щодо купівлі-продажу (відступлення) права вимоги дебіторської заборгованості Підприємства "Відас" заснованого на повній власності Кіпрської акціонерної компанії з обмеженою відповідальністю "Velgevos Enterprises Limited" в розмірі 4 384 191,23 грн та ТОВ "Манго груп" в розмірі 159,32 грн, вчиненого на аукціоні (протокол електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року), та оформленого актом про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05- 000071-1 від 16.11.2021 року.

Відповідно до статті 215 Цивільного кодексу України, вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненим правочином.

У розумінні приписів наведених норм оспорювати правочин може також особа (заінтересована особа), яка не була стороною правочину, на час розгляду справи судом не має права власності чи речового права на предмет правочину та/або не претендує на те, щоб майно в натурі було передано їй у володіння. Вимоги заінтересованої особи про визнання правочину недійсним спрямовані на приведення сторін недійсного правочину до того стану, який саме вони, сторони, мали до вчинення правочину. Власний інтерес заінтересованої особи полягає в тому, щоб предмет правочину перебував у власності конкретної особи чи щоб сторона (сторони) правочину перебувала у певному правовому становищі, оскільки від цього залежить подальша можливість законної реалізації заінтересованою особою її прав (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 04.02.2021 у справі № 911/1902/17).

При цьому, Верховний Суд у складі судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 20.05.2021 року у справі № 910/24368/14, дійшов висновку, що уповноважена особа засновників (учасників, акціонерів) боржника як зацікавлена особа у продажі майна боржника за найвищою ціною наділена правом вимагати визнання недійсним результатів аукціону, проведеного в межах справи про банкрутство з порушенням вимог закону, а тому суд уточнює наведений у постанові Верховного Суду від 02.10.2019 у справі № 5006/5/39б/2012 перелік осіб які можуть оспорювати результати аукціону з продажу майна банкрута шляхом включення до кола таких суб`єктів уповноваженої особи засновників (учасників, акціонерів) боржника (п. 144).

Крім учасників правочину (сторін договору), позивачем у справі про визнання недійсним правочину може бути будь-яка заінтересована особа, чиї права та охоронювані законом інтереси порушує цей правочин (аналогічний висновок викладений у п. 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 у справі № 387/515/18). Разом з тим, право на судовий захист, гарантоване ст. 55 Конституції України й конкретизоване в законах України, вимагає, щоб порушення, про яке стверджує особа, було реальним, обґрунтованим і стосувалось індивідуально виражених прав або інтересів такої особи (постанова Верховного Суду від 01.06.2022 року у cправі № 910/11678/18).

Згідно ч. 2 ст. 4 ГПК України, юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Частиною 3 ст. 45 визначено, що Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу.

Відповідно до ч. 1, п. 2 ч. 2 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання правочину недійсним.

Реалізовуючи передбачене ст. 55 Конституції України право на судовий захист, звертаючись до суду, особа вказує в позові власне суб`єктивне уявлення про порушене право чи охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Вирішуючи спір, суд повинен надати об`єктивну оцінку наявності порушеного права чи інтересу на момент звернення до господарського суду, а також визначити, чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством, та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.

Відсутність порушеного права чи невідповідність обраного позивачем способу його захисту способам, визначеним законодавством, встановлюється під час розгляду справи по суті та є підставою для прийняття судового рішення про відмову в позові (постанова Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 17.07.2018 у справі №910/237/18).

Згідно із ч.1, 3 ст. 236 ГПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 2 ГПК України, визначено, що завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Також, законодавчо визначені способи захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст.ст. 55, 124 Конституції України та ст.13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Так, правовою підставою для звернення до господарського суду є захист порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, право на позов у особи виникає після порушення відповідачем її права, тобто захисту підлягає вже порушене право, а не те, яке може бути порушено у майбутньому і щодо якого невідомо, буде воно порушено чи ні.

Вирішуючи переданий на розгляд господарського суду спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати наявність чи відсутність факту порушення або оспорення відповідного права чи охоронюваного законом інтересу.

Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що крім учасників правочину (сторін договору), позивачем у справі про визнання недійсним правочину може бути будь-яка заінтересована особа, чиї права та охоронювані законом інтереси порушує цей правочин (від 15.01.2020 у справі № 587/2326/16-ц, п. 42); від 19.02.2020 у справі №387/515/18 (п. 49), від 23.06.2020 у справі № 680/214/16-ц (п. 62).

Звідси Великою Палатою Верховного Суду викладено висновок про те, що будь-яка заінтересована особа, чиї права та охоронювані законом інтереси порушені спірним правочином, може звернутися з позовом про визнання такого правочину недійсним.

З огляду на викладене, визначальним при розгляді спору у цій справі є встановлення того, чи були порушені законні права та охоронювані інтереси Позивача - Уповноваженої особи учасників боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюка П.В. при вчиненні правочину щодо купівлі-продажу (відступлення) права вимоги дебіторської заборгованості, вчиненого на аукціоні (протокол електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року), та оформленого актом про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05- 000071-1 від 16.11.2021 року.

За змістом ч. 2 ст. 78 КУзПБ, переможцем аукціону є учасник, який запропонував найвищу ціну на час закінчення аукціону.

Відповідно до ч.ч. 1-5 ст. 79 КУзПБ, у разі закінчення аукціону без визначення переможця замовник аукціону протягом одного місяця зобов`язаний оголосити про проведення повторного аукціону.

Початковою ціною повторного аукціону є зменшена на 20 відсотків початкова ціна першого аукціону.

У разі закінчення першого повторного аукціону без визначення переможця замовник аукціону протягом одного місяця (а якщо продається заставлене майно - протягом 45 днів) зобов`язаний оголосити про проведення другого повторного аукціону.

Початковою ціною другого повторного аукціону є зменшена на 25 відсотків початкова ціна першого повторного аукціону.

Комітет кредиторів, а щодо заставленого майна - забезпечений кредитор може своїм рішенням встановити початкову ціну повторного аукціону, другого повторного аукціону меншу, ніж визначено частинами другою і четвертою цієї статті.

Частиною 3 ст. 80 КУзПБ передбачено, що другий повторний аукціон проводиться з можливістю зниження початкової ціни.

Відповідно до ч. 1 ст. 87 КУзПБ, придбане на аукціоні майно, майнове право передається, а право вимоги відступається покупцю після повної сплати запропонованої ним ціни. Про передачу майна складається акт про придбання майна на аукціоні.

За змістом ч. 1, ч. 2 ст. 88 КУзПБ, в акті про придбання майна на аукціоні зазначаються: ім`я (назва) та місце проживання (місцезнаходження) продавця та покупця, а також оператора авторизованого електронного майданчика; відомості про майно, придбане на аукціоні, та його ціна; адреса веб-сторінки, на якій розміщено відомості про проведення аукціону; інформація про повну сплату ціни за придбання майна на аукціоні.

Акт про придбання майна на аукціоні складається у простій письмовій формі та не потребує нотаріального посвідчення. Такий акт підписується продавцем та покупцем не пізніше трьох робочих днів після повної сплати переможцем запропонованої ним ціни. За несвоєчасне підписання продавцем акта чи несвоєчасне надання його покупцю продавець сплачує пеню у розмірі 0,5 відсотка на день від ціни продажу за період прострочення.

Судом встановлено, що 16.11.2021 року відбувся аукціон з продажу лоту № 2 - дебіторська заборгованість Підприємства "Відас" на суму 4 384 191,23 грн та дебіторська заборгованість ТОВ "Манго-Груп" на суму 159,32 грн, що підтверджується наявним в матеріалах справи протоколом електронного аукціону № UA-PS-2021-11-05-000071-1.

Згідно вказаного вище протоколу електронного аукціону, у відповідному аукціоні брали участь два учасники та переможцем аукціону визначено ТОВ "Торговий Дім "Олійно-Жирова компанія", яке запропонувало найбільшу ціну в розмірі 105 224,41 грн.

Водночас, оператором електронного майданчику - ТОВ "Ю.БІЗ" було перераховано ТОВ "Компанія "КМТ" кошти в сумі 105 224,41 грн із призначенням платежу: "перерахування частини гарантійного внеску по лоту № UA-PS-2021-11-05-000071-1 без ПДВ", що підтверджується платіжним дорученням № 5462 від 19.11.2021 року.

В подальшому, 23.11.2021 року між ТОВ "Компанія "КМТ" (Продавець) в особі ліквідатора арбітражного керуючого Сокотуна В.А. та ТОВ "Торговий Дім "Олійно-Жирова компанія" (Покупець) було підписано акт про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UA-PS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року (наявний в матеріалах справи).

Разом з цим, відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 162 ГПК України, позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них.

Визначення відповідача (відповідачів), предмета та підстав спору є правом позивача.

Натомість установлення належності відповідача (відповідачів) й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи (аналогічні висновки викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі №523/9076/16-ц; від 20.06.2018 у справі № 308/3162/15-ц; від 21.11.2018 у справі №127/93/17-ц; від 12.12.2018 у справах № 570/3439/16-ц та № 372/51/16-ц, від 11.09.2019 у справі № 910/7122/17).

Відповідно до ст. 41 ГПК України, у справах позовного провадження учасниками справи є сторони та треті особи.

В ст. 45 ГПК України зазначено, що сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Отже, Позивачем у господарській справі є особа, яка вважає, що у спірних правовідносинах її право або охоронюваний законом інтерес порушується, оспорюється чи не визнається.

Відповідачем є особа, яку позивач вважає такою що порушила, оспорює чи не визнає право або охоронюваний законом інтерес позивача.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.07.2020 у справі № 916/1572/17.

Статті 47, 48 ГПК України визначають порядок та умови участі у справі кількох відповідачів, залучення до участі у справі співвідповідача та заміну неналежного відповідача.

За змістом наведених норм сторони - це суб`єкти матеріально-правових відносин, які виступають на захист своїх інтересів і на яких поширюється законна сила судового рішення. Позивачем є особа, яка має право вимоги (кредитор), а відповідачем - особа, яка повинна виконати зобов`язання (боржник). При цьому відповідач має бути такою юридичною чи фізичною особою, за рахунок якої, в принципі, можливо було б задовольнити позовні вимоги. В судовому порядку підлягають захисту порушене право й охоронювані законом інтереси саме від відповідача.

У вирішенні питання щодо належно обраного відповідача, суд враховує, що належним відповідачем є така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, тоді як неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Звідси належним суб`єктним складом відповідачів є склад відповідачів, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи не визнаного матеріального правовідношення.

Так, пред`являючи позов з вимогами про визнання недійсним правочину щодо купівлі-продажу щодо купівлі-продажу (відступлення) права вимоги дебіторської заборгованості, вчиненого на аукціоні (протокол електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року), та оформленого актом про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05- 000071-1 від 16.11.2021 року, Позивачем у поданій позовній заяві в якості Відповідачів визначено: арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А., ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія" та ТОВ "Ю.БІЗ".

Згідно постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.02.2021 року у справі № 5011-43/4949-2012, у вирішенні питання щодо належно обраного відповідача, суд касаційної інстанції враховує, що належним відповідачем є така особа, за рахунок якої можливо задовольнити позовні вимоги, тоді як неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Звідси належним суб`єктним складом відповідачів є склад відповідачів, який дійсно є суб`єктом порушеного, оспорюваного чи не визнаного матеріального правовідношення.

Водночас, Позивачем у позові не було заявлено позовних вимог до арбітражного керуючого Сокотуна В.А.; не було вказано вказано також, які дії чи бездіяльність арбітражного керуючого Сокотуна В.А. призвели до порушення прав та охоронюваних законом інтересів Позивача.

Разом з цим, судом встановлено, що оспорюваний правочин, а саме акт про передавання права власності на активи придбані відповідно до протоколу електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року підписано між ТОВ "Компанія "КМТ" (Продавець) в особі ліквідатора арбітражного керуючого Сокотуна В.А. та ТОВ "Торговий Дім "Олійно-Жирова компанія" (Покупець).

Отже, сторонами оспорюваного правочину є ТОВ "Компанія "КМТ", ліквідатором якого є арбітражний керуючий Сокотун В.А. та Відповідач-2 - ТОВ "Торговий Дім "Олійно-Жирова компанія".

За змістом ст. 1 КУзПБ, ліквідатор - арбітражний керуючий, призначений господарським судом для здійснення ліквідаційної процедури.

Відповідно до ч. 2 ст. 10 КУзПБ, арбітражний керуючий з моменту постановлення ухвали (постанови) про призначення його керуючим санацією або ліквідатором до моменту припинення здійснення ним повноважень прирівнюється до службової особи підприємства-боржника.

Приписами ч. 1, ч. 2 ст. 60 КУзПБ, у постанові про визнання боржника банкрутом та відкриття ліквідаційної процедури господарський суд призначає ліквідатора банкрута з урахуванням вимог, установлених цим Кодексом, з числа арбітражних керуючих, внесених до Єдиного реєстру арбітражних керуючих України.

Ліквідатор виконує свої повноваження до завершення ліквідаційної процедури в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно п. 5 ч. 1 ст. 61 КУзПБ, ліквідатор з дня свого призначення здійснює такі повноваження, зокрема, виконує повноваження керівника (органів управління) банкрута.

З огляду на наведені норми законодавства, арбітражний керуючий, який призначений господарським судом ліквідатором підприємства-боржника, виконує повноваження керівника останього, а тому уповноважений на підписання від імені такого підприємства правочинів.

Відтак, беручи до уваги викладене, Відповідач 1 - арбітражний керуючий (ліквідатор) Сокотун В.А. не є належним Відповідачем (як фізична особа) як зазначено в позові, оскільки діє від імені боржника - ТОВ "Компанія "КМТ".

Крім того, згідно ч. ч. 1-3 ст. 68 КУзПБ, продаж майна боржника на аукціоні відбувається в електронній торговій системі. Порядок функціонування електронної торгової системи, організації та проведення електронних аукціонів, визначення розміру, сплати, повернення гарантійних внесків та сплати винагороди операторів електронних майданчиків затверджується Кабінетом Міністрів України.

Авторизованим електронним майданчиком є апаратно-програмний комплекс, авторизований у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Порядок надання доступу авторизованих електронних майданчиків до електронної торгової системи та розмір плати за такий доступ встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 71 КУзПБ, перелік авторизованих електронних майданчиків із зазначенням їх веб-адрес та операторів міститься в електронній торговій системі.

Авторизований електронний майданчик повинен забезпечувати: 1) можливість пошуку інформації за датою розміщення оголошення, датою проведення аукціону, видом майна, ціною, номером лота, місцезнаходженням майна, найменуванням боржника та замовника аукціону; 2) можливість анонімного цілодобового перегляду, копіювання та роздрукування інформації на основі поширених веб-оглядачів та редакторів без необхідності застосування спеціально створених для цього технологічних та програмних засобів, без обмежень та стягнення плати; 3) автоматичне розміщення, отримання і передачу інформації та документів; 4) користування сервісами з автоматичним обміном інформацією; 5) рівний і вільний доступ до аукціону всім учасникам та можливість здійснювати перегляд проведення аукціону в інтерактивному режимі реального часу всім заінтересованим особам.

Згідно ч. 1, ч. 3, ч. 5 ст. 83 КУзПБ, негайно після завершення аукціону електронною торговою системою формується протокол про проведення аукціону, який надсилається всім учасникам та замовнику аукціону.

Оригінал протоколу про проведення аукціону підписується оператором авторизованого електронного майданчика та переможцем. Після підписання протоколу оператор електронного майданчика не пізніше п`яти календарних днів розміщує його в електронній торговій системі.

Інформація про результати аукціону негайно після завершення аукціону оприлюднюється в електронній торговій системі, на веб-сайтах авторизованих електронних майданчиків.

За змістом п. 2 Порядку організації та проведення аукціонів з продажу майна боржників у справах про банкрутство (неплатоспроможність), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 02.10.2019 р. № 865, оператор авторизованого електронного майданчика (далі - оператор) - суб`єкт господарювання незалежно від форми власності та підпорядкування, що діє від власного імені та на власний ризик, має право використовувати електронний майданчик, підключений до центральної бази даних системи, внаслідок чого отримує можливість здійснювати передбачені цим Порядком функції з продажу майна боржника відповідно до вимог цього Порядку.

Як вбачається з відомостей протоколу електронного аукціону № UА-РS-2021-11-05-000071-1 від 16.11.2021 року, оператором авторизованого електронного майданчика, через який було заведено лот в ЕТС та через який переможцем електронного аукціону подано цінову пропозицію/ найбільшу закриту цінову пропозицію/ставку є ТОВ "Ю.БІЗ".

Отже, ТОВ "Ю.БІЗ" є оператором авторизованого електронного майданчика, через який ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія" брав участь в аукціоні, що відбувся 16.11.2021 року та за результатами якого останнім було придбано майно банкрута.

Водночас, Позивачем, визначаючи в якості Відповідача ТОВ "Ю.БІЗ", також не було пред`явлено позовних вимог до останнього. Позивачем, окрім цього, не зазначено, які саме права або охоронювані законом інтереси останнього та якими саме діями були порушені ТОВ "Ю.БІЗ".

Згідно ч.ч. 1-3 ст. 48 ГПК України, суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача. Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі. Після спливу строків, зазначених в частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

З наведеного випливає, що заміна неналежного відповідача може бути здійснена судом лише за клопотанням позивача.

Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті чи для закриття провадження у справі. Під час розгляду справи за незмінного складу сторін (відсутності клопотання позивача про заміну неналежного відповідача належним в порядку статті 48 ГПК України) за результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача, оскільки суд за власною ініціативою не має права на вчинення процесуальної дії з заміни відповідача.

Подібний правовий висновок викладений у постановах Великої Палати Верховного Суду від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц та від 26.11.2019 у справі № 905/386/18.

Згідно з частинами першою та другою статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Надання переваги будь-кому з учасників у справі у вирішенні процесуальних питань (у даному випадку здійснення судом заміни неналежних відповідачів за відсутності необхідного для вчинення такої процесуальної дії клопотання позивача) не відповідає таким засадам (принципам) господарського судочинства, як рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, змагальність сторін, диспозитивність, неприпустимість зловживання процесуальними правами.

ГПК України дає можливість учасникам справи повною мірою реалізувати надані їм процесуальні права і частина друга статті 14 ГПК України передбачає, що учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Водночас, згідно з частиною четвертою статті 13 названого Кодексу кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Крім того, суд звертається до практики Європейський суд з прав людини, який наголошував на тому, що право на доступ до суду, не є абсолютним, воно за своїм змістом може підлягати обмеженням (рішення "Мушта проти України").

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С.А. проти Іспанії", заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті власних інтересів (рішення Європейського суду з прав людини від 04.10.2001 у справі "Тойшлер проти Германії" (Тeuschler v. Germany)) (постанова Верховного Суду від 09.02.2021 року у справі № 5011-43/4949-2012).

Так, в ході розгляду справи (до закінчення підготовчого провадження) позивачем не було подано відповідного до клопотання про заміну неналежного відповідача належним, в порядку статті 48 ГПК України.

Згідно правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 01.07.2021 у справі № 917/549/20, стандарт доказування "вірогідності доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надання достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надання саме тієї кількості, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу.

Тлумачення змісту статті 79 Господарського процесуального кодексу України свідчить про те, що ця стаття покладає на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Аналогічний висновок Верховного Суду викладений у пункті 7.44. постанови від 16 лютого 2021 року у справі № 927/645/19.

Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі №917/1307/18, від 18 листопада 2019 року у справі № 902/761/18, від 4 грудня 2019 року у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосований Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).

Зазначений підхід узгоджується і з судовою практикою Європейського суду з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23 серпня 2016 року у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри".

Виходячи з наведеного Верховний Суд зазначив про те, що суд зобов`язаній надати оцінку кожному належному, допустимому та достовірному доказу, який міститься в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх належності, допустимості, достовірності, вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Рішення може ґрунтуватись лише на тих доказах, які були предметом дослідження і оцінки судом.

З огляду на навеведні вище положення закону та встановлені обставини справи в їх сукупності, враховуючи, що Позивачем не було доведено наявності порушення його прав або інтересів, а позовні вимоги пред`явлено до неналежних відповідачів, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовної заяви Уповноваженої особи учасників боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюка П.В. б/н від 04.02.2022 року до Арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А., ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія", ТОВ "Ю.БІЗ" про визнання недійсним правочину у справі № 902/1023/19(902/104/22), в межах справи № 902/1023/19, в повному обсязі.

Судові витрати зі сплати судового збору в сумі 2 481,00 грн, підлягають віднесенню на Позивача згідно вимог ст. 129 ГПК України.

Керуючись ст. ст. 1, 2, 7 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 2, 3, 12, 13, 18, 42, 73, 74, 76-79, 86, 129, 232, 233, 236-238, 240-242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ :

1. Відмовити в задоволенні позовної заяви Уповноваженої особи учасників боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" Гаврилюка П.В. б/н від 04.02.2022 року до Арбітражного керуючого (ліквідатора) Сокотуна В.А., ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія", ТОВ "Ю.БІЗ" про визнання недійсним правочину у справі № 902/1023/19(902/104/22), в межах справи №902/1023/19, повністю.

2. Копію рішення надіслати на відомі суду електронні поштові адреси: уповноваженій особі засновників (учасників) боржника - ТОВ "Компанія "КМТ" - Гаврилюку П.В. - ІНФОРМАЦІЯ_1 ; ІНФОРМАЦІЯ_2 ; арбітражному керуючому Сокотуну В.А. - ІНФОРМАЦІЯ_3 ; ТОВ "Ю.БІЗ" - ; ТОВ "Торговий дім" Олійно-жирова компанія" - ІНФОРМАЦІЯ_5; ІНФОРМАЦІЯ_6; представнику ОСОБА_1 - адвокату АО "Юридична фірма "АРІО" Деркачу С.С. - ІНФОРМАЦІЯ_4.

Відповідно до ст. 241 ГПК України, рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Згідно ч. 1 ст. 256 ГПК України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржено до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку та строки встановлені статтями 254, 256, 257 Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 6 ст. 233 ГПК України повне рішення складено 27 липня 2022 р.

Суддя Тісецький С.С.

Віддрук. прим.: 1 - до справи.