ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"26" липня 2022 р. м. ХарківСправа № 922/187/22

Господарський суд Харківської області у складі:

суддя Добреля Н.С.

за участю секретаря судового засідання Кісельовій С.М.

розглянувши матеріали справи в порядку загального позовного провадження в підготовчому засіданні

за позовом Фізичної особи-підприємця Щербакової Валентини Леонідівни ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 )
до Публічного акціонерного товариства "Банк Золоті ворота" (61166, м. Харків, пр-т Леніна, буд. 36, ) Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Піфагор-Фінанс" (61022, м. Харків, вул. Сумська, буд. 45, кв. 4, )
про припинення зобов`язань
за участю :

представника позивача - Щербакова В.Л. особисто

представника відповідача 1 - Шилець А.Р.

представника відповідача 2 - Хоменко Є.О.

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа-підприємець Щербакова Валентина Леонідівна звернулась до господарського суду Харківської області з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства "Банк Золоті ворота" про визнання припиненими зобов`язання за договором № 294 на кредитну лінію (невідновлювальну) від 30.12.2010 року з урахуванням всіх змін до нього, укладеного між ФОП Щербаковою В.Л. та ПАТ "Банк Золоті Ворота".

Ухвалою господарського суду Харківської області від 24.01.2022 року позовну заяву залишено без руху та надано заявнику час на усунення недоліків позовної заяви - дев`ять днів з дня вручення даної ухвали суду.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 07.02.2022 року прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі, визначено розглядати справу за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 23.02.2022 року.

Також вищезазначеною ухвалою суду залучено до участі у справі в якості співвідповідача ТОВ "Фінансова компанія "Піфагор-Фінанс".

Ухвалою господарського суду Харківської області від 23.02.2022 року підготовче засідання відкладено на 16.03.2022 року.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 20.06.2022 року призначено підготовче засідання по справі на 12.07.2022 року о 12:45.

Ухвалою господарського суду Харківської області від 12.07.2022 року підготовче засідання було відкладено на 26.07.2022 року.

Через канцелярію господарського суду Харківської області 21.07.2022 року позивач надав заяву про зміну підстав позову.

Через канцелярію господарського суду Харківської області 21.07.2022 року позивач надав відповідь на відзив.

Через канцелярію господарського суду Харківської області 21.07.2022 року позивач надав клопотання про відкладення підготовчого засідання.

Через канцелярію господарського суду Харківської області 21.07.2022 року позивач надав клопотання про витребування доказів.

Через канцелярію господарського суду Харківської області 21.07.2022 року позивач надав клопотання про залучення до участі у справі третьої особи.

Через канцелярію господарського суду Харківської області 25.07.2022 року представник позивача надав заяву про неможливість бути присутнім у призначеному підготовчому засіданні.

Суд, розглянувши заяву позивача про зміну підстав позову, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3ст. 46 ГПК України, до закінчення підготовчого засідання позивач має право змінити предмет або підстави позову шляхом подання письмової заяви. У справі, що розглядається за правилами спрощеного позовного провадження, зміна предмета або підстав позову допускається не пізніше ніж за п`ять днів до початку першого судового засідання у справі.

Крім того, загальні положення ГПК України вказують, що підстава позову це фактичні обставини, на яких ґрунтується вимога позивача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Зміна предмета позову означає зміну вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача.

Предмет позову це частина позову, яка становить матеріально-правову вимогу позивача до відповідача, щодо якої суд повинен ухвалити рішення. Ця вимога повинна мати правовий характер, тобто бути врегульованою нормами матеріального права, а також підпадати під цивільну юрисдикцію.

Підстава позову це частина позову, яка відображає обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують кожну обставину, а також наявність підстав для звільнення від доказування.

Як вбачається із заяви позивача, останній змінює підстави позову, а саме обставини, якими останній обґрунтовує свої вимоги і докази, що підтверджують відповідні обставини.

Враховуючи те, що заяву про зміну підстав позову було подано з дотриманням вимог ст. 46 ГПК України, суд приймає її до розгляду та зазначає, що подальший розгляд справи ведеться з її урахуванням.

Суд, розглянувши клопотання позивача про витребування доказів, зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 81 ГПК України, у клопотанні про витребування судом доказів повинно бути зазначено:

1) який доказ витребовується (крім клопотання про витребування судом групи однотипних документів як доказів);

2) обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати;

3) підстави, з яких випливає, що цей доказ має відповідна особа;

4) заходи, яких особа, яка подає клопотання, вжила для отримання цього доказу самостійно, докази вжиття таких заходів та (або) причини неможливості самостійного отримання цього доказу;

5) причини неможливості отримати цей доказ самостійно особою, яка подає клопотання.

Також суд приймає до уваги, що у відповідно до положень ст. 81 ГПК України, клопотання про витребування доказів повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Частиною 2 ст. 80 ГПК України визначено, що позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

В той час, як позивачем не було подано зазначене клопотання разом із позовом, як то визначено положеннями вищезазначеного законодавства, а також не наведено причин неможливості заявити відповідне клопотання у строк.

Крім того, як вбачається з поданого позивачем клопотання, останній просить суд витребувати у Східного міжрегіонального управління юстиції України реєстраційні справи про припинення обтяжень нерухомого майна та припинення іпотеки, а також заяви про припинення іпотеки та обтяжень стосовно нерухомого майна.

В свою чергу, п. 2 ч. 2 ст. 81 ГПК України визначено, що у клопотанні про витребування доказів має бути зазначено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Тобто, витребуваний доказ має підтвердити або спростувати обставини саме в рамках даного предмета спору.

Предметом даного спору є визнання припиненими зобов`язання за договором № 294 на кредитну лінію (невідновлювальну) від 30.12.2010 року з урахуванням всіх змін до нього, укладеного між ФОП Щербаковою В.Л. та ПАТ "Банк Золоті Ворота".

Отже, в рамках даної справи мають бути встановлені обставини саме щодо виконання сторонами зобов`язань за кредитним договором.

В даному випадку, не є предметом спору договір іпотеки та обтяження майна.

Таким чином, документи, які позивач просить суд витребувати у Східного міжрегіонального управління юстиції України, не відносяться до предмета спору, а саме виконання зобов`язань за кредитним договором, у зв`язку з чим позивачем у клопотанні не доведено обставини, які може підтвердити цей доказ, або аргументи, які він може спростувати.

Враховуючи вищенаведене, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про витребування доказів.

Суд, розглянувши клопотання позивача про залучення до участі у справі третьої особи, зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Їх може бути залучено до участі у справі також за заявою учасників справи. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Як вбачається із поданого позивачем клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Глуховцеву Н.В., останній вказує на те, що вказаний нотаріус засвідчувала копії листів Банку, які не думку позивача стосуються виконання зобов`язань за кредитним договором.

В свою чергу з аналізу ст. 50 ГПК України вбачається, що суд залучає до участі у справі третю особу, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору якщо рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі.

В той час, як саме лише посилання позивача на те, що приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Глуховцева Н.В. посвідчувала листи Банку не підтверджує того, що рішення у даній справі може вплинути на права та обов`язки зазначеної особи.

Крім того, в рамках даної справи не ставиться питання щодо правомірності дій нотаріуса чи підробки документів, у зв`язку з чим позивачем у поданому клопотанні не доведено як рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки зазначеної особи, у зв`язку з чим суд відмовляє в задоволенні клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Глуховцеву Н.В.

Представник відповідача в підготовчому засіданні 26.07.2022 року заявив усне клопотання про залишення позову без розгляду, у зв`язку з неподанням позивачем витребуваних судом документів.

Позивач в підготовчому засіданні 26.07.2022 року проти залишення позову без розгляду заперечував, посилаючись на те, що частина документів була втрачена та позивачем здійснено запити до Банку з метою отримання документів, зокрема касових ордерів, у зв`язку з чим позивач просив суд відкласти розгляд справи до подання відповідних документів Банком.

Суд, дослідивши матеріали справи та розглянувши клопотання позивача про відкладення розгляду справи та клопотання відповідача про залишення позову без розгляду, зазначає наступне.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Частинами 1 - 4 статті 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін.

Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 42 ГПК України учасники справи зобов`язані:

1) виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу;

2) сприяти своєчасному, всебічному, повному та об`єктивному встановленню всіх обставин справи;

3) з`являтися в судове засідання за викликом суду, якщо їх явка визнана судом обов`язковою;

4) подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази;

5) надавати суду повні і достовірні пояснення з питань, які ставляться судом, а також учасниками справи в судовому засіданні;

6) виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки;

7) виконувати інші процесуальні обов`язки, визначені законом або судом.

За приписами ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

В рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа проти Іспанії" Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Крім того, як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки (рішення Європейського суду прав людини у справі "Каракуця проти України").

Суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України).

Залишення позову без розгляду - це форма закінчення розгляду господарським судом справи без прийняття рішення суду по суті заявленого спору у зв`язку з виявленням обставин, які перешкоджають розгляду справи, але можуть бути усунуті в майбутньому.

В даному випадку, як свідчать матеріали справи, ухвалою суду від 23.02.2022 року витребувано у позивача для огляду в судовому засіданні наступні оригінали документів:

- прибуткові касові ордери № 5249503 від 11.06.2014 року, № 5249504 від 11.06.2014 року, № 5341793 від 23.06.2014 року, № 5341794 від 23.06.2014 року;

- платіжні доручення № 2901 від 26.06.2014 року, № 2900 від 23.06.2014 року, № 1916 від 11.06.2014 року, № 1915 від 11.06.2014 року.

Також вищезазначеною ухвалою було встановлено позивачу строк для подання вказаних документів до 16.03.2022 року.

Проте, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Підготовче засідання у справі, призначене на 16.03.2022, не відбулося у зв`язку із введенням Указом Президента України від 24.02.2022 №64/2022 воєнного стану в Україні.

У зв`язку з вищенаведеним, ухвалою суду від 12.07.2022 року позивачу було встановлено додатковий строк на виконання ухвали суду від 23.02.2022 року в частині витребування оригіналів документів до 26.07.2022 року.

Проте позивачем вимоги ухвали суду виконані не були, оригінали витребуваних документів, до суду не надані.

Позивач, у своєму клопотанні про відкладення розгляду справи, вказує зокрема на те, що відповідні документи були втрачені, у зв`язку з чим останній звернувся із заявою до правоохоронних органів та до редакції газети "Голос" про опублікування відповідного оголошення про втрату документів.

В свою чергу дослідивши подану позивачем заяву, судом встановлено, що заява до правоохоронних органів не містить штампу відповідного підрозділу поліції про прийняття заяви.

Щодо посилань позивача на здійснення оголошення у газеті "Голос" щодо втрати документів, то на підтвердження зазначених обставин позивачем надано заяву, підписану останнім, проте доказів публікації вказаного оголошення чи прийняття відповідної заяви позивачем також не надано.

Таким чином, посилання позивача на поважність причин неподання витребуваних доказів суду, саме на втрату останніх не підтверджено відповідними доказами.

Крім того, суд зауважує, що документи були витребувані судом ще 23 лютого 2022 року, в той час, як про втрату документів позивачем було повідомлено лише після повторного їх витребування у позивача.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позивач не виконав вимоги вищевказаних ухвал, хоча у позивача було достатньо часу для подання до суду витребуваних доказів, або подання доказів про неможливість надати вищезазначені документи до суду .

Витребувані господарським судом докази є необхідними для вирішення спору по суті, а їх ненадання перешкоджає вирішенню спору.

Ненадання позивачем витребуваних доказів, а також належних доказів неможливості їх надання, перешкоджає вирішенню спору по суті з урахуванням вимог статті 43 ГПК України щодо всебічного, повного і об`єктивного розгляду в судовому процесі всіх обставин справи у їх сукупності.

В свою чергу положеннями статті 81 ГПК України, зокрема, визначено, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. У разі задоволення клопотання суд своєю ухвалою витребовує відповідні докази. Особи, які не мають можливості подати доказ, який витребовує суд, або не мають можливості подати такий доказ у встановлені строки, зобов`язані повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п`яти днів з дня вручення ухвали. У разі неповідомлення суду про неможливість подати докази, витребувані судом, або неподання таких доказів без поважних причин, суд застосовує до відповідної особи заходи процесуального примусу, передбачені цим Кодексом. У разі неподання учасником справи витребуваних судом доказів без поважних причин або без повідомлення причин суд, залежно від того, яка особа ухиляється від їх подання та яке ці докази мають значення, може визнати обставину, для з`ясування якої витребовувався доказ, або відмовити у її визнанні, або розглянути справу за наявними в ній доказами, а у разі неподання таких доказів позивачем - також залишити позовну заяву без розгляду.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги, те що позивачем не доведено поважності причин неподання витребуваних судом доказів, суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви без розгляду у відповідності до п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Щодо звернення позивача до Банку з метою отримання оригіналів документів та відповідно відкладення розгляду справи, суд зазначає наступне.

Як вже було зазначено вище, оригінали документів були витребувані саме у позивача та відповідно позивач мав надати їх до суду.

Проте документи позивачем надані не були, як і належні докази неможливості їх подання, у зв`язку з чим суд дійшов висновку про залишення позову без розгляду.

Враховуючи вищенаведене, а саме залишення позову без розгляду, суд відмовляє в задоволенні клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання.

У свою чергу, за приписами ч. 4 ст. 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Враховуючи викладене, залишення позову без розгляду не порушує суть права доступу до суду, оскільки позивач не втрачає можливості на повторне звернення до суду після усунення недоліків, про які йдеться у цій ухвалі.

Згідно з ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір" сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Враховуючи те, що позовна заява залишена судом без розгляду у зв`язку з підстав неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, сплачена сума судового збору поверненню не підлягає.

Керуючись ст. 13, п. 4 ч. 1 ст. 226, ст. 232 - 235 ГПК України, п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір",

УХВАЛИВ:

Прийняти клопотання позивача про зміну підстав позову до розгляду та долучити до матеріалів справи.

Відмовити в задоволенні клопотання позивача про витребування доказів.

Відмовити в задоволенні клопотання позивача про залучення третьої особи.

Відмовити в задоволенні клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання.

Позов позивача ОСОБА_1 по справі №922/187/22 залишити без розгляду на підставі п. 4 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення суддею.

Ухвала підлягає оскарженню на підставі ст. 255-257 Господарського процесуального кодексу України.

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі зі сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресоюhttp://court.gov.ua/.

Ухвалу підписано 28.07.2022 року.

Суддя Н.С. Добреля