ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ІВАНО-ФРАНКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19.07.2022 м. Івано-ФранківськСправа № 909/219/22

Господарський суд Івано-Франківської області у складі судді Шкіндер П. А., секретар судового засідання Попович Л. І., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом: Державна екологічна інспекція Карпатського округу, вул. Сахарова, буд. 23 А,м.Івано-Франківськ,76014

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛ-ПРУТ» вул. Соборна, буд. 25 А,с. Підгайчики, Коломийський район, Івано-Франківська область, 78256

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Підгайчиківську сільську раду Коломийського району Івано-Франківської області, вул. Соборна, буд. 25-А, с. Підгайчики, Коломийський район, Івано-Франківська область.

про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення вимог законодавства про охорону земель у розмірі 259 234, 85 грн.

за участю

від позивача: Голубчак Н.В., посвідчення від 31.12.21 КО №000019, витяг

від відповідача : Візінський В.В.-ордер, адвокат

в с т а н о в и в

Державна екологічна інспекція Карпатського округу звернулась з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛ-ПРУТ» про стягнення 259234,85грн шкоди, заподіяної порушенням лісового законодавства. Заявлені позовні вимоги мотивовані тим, що за результатами проведення планового заходу виявлено факт засмічення земель, що зафіксовано у відповідному акті. Внаслідок вказаного порушення заподіяно шкоду в розмірі 259234,85 грн.

Ухвалою від 12.04.2022 суд відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив розгляд справи на 24.05.2022.

23.05.2022р. відповідач подав клопотання про продовження строку для подання відзиву.

23.05.2022р відповідач подав клопотання, в якому просить суд залучити до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Підгайчиківську сільську раду Коломийського району Івано-Франківської області.

Ухвалою суду від 24.05.2022 суд залучив в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Підгайчиківську сільську раду Коломийського району Івано-Франківської області, поновив відповідачу процесуальний строк для надання відзиву, продовжити відповідачу процесуальний строк для надання відзиву до 06.06.2022, відклав підготовче засідання встановив інші процесуальні строки.

09.06.2022 відповідач адресував суду відзив на позов ( вх. 7069/22 від 09.06.2022).

10.06.2022 Підгайчиківська сільська рада надала пояснення по справі (вх.7126/22 від 10.06.2022)

14.06.2022 позивач надав суду відповідь на відзив на позовну заяву (вх. 7322/22 від 14.06.2022).

14.06.2022р. закрито підготовче провадження у справі, її розгляд по суті призначено на 19.07.2022 р.

19.07.2022 представник відповідача подав у судовому засіданні клопотання про поновлення строків та приєднання доказів до матеріалів справи.

Згідно ч.2. ст. 207 ГПК України суд залишає без розгляду заяви та клопотання, які без поважних причин не були заявлені в підготовчому провадженні або в інший строк, визначений судом.

Більше того, ч.9 ст.80 ГПК України встановлено, що копії доказів (крім речових доказів), що подаються до суду, заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи. Суд не бере до уваги відповідні докази у разі відсутності підтвердження надсилання (надання) їх копій іншим учасникам справи, крім випадку, якщо такі докази є у відповідного учасника справи або обсяг доказів є надмірним, або вони подані до суду в електронній формі, або є публічно доступними.

Враховуючи вищенаведене, суд не приймає до уваги та залишає без розгляду подану відповідачем заяву.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити в повному обсязі.

Відповідач у судовому засіданні проти позову заперечив та просив суд у задоволенні позовних вимог відмовити в повному обсязі.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Враховуючи достатність в матеріалах справи доказів для повного, всебічного та об`єктивного розгляду спору по суті у судовому засіданні 19.07.2022 року, відповідно до ч. 1 ст. 240 Господарського процесуального кодексу України, судом оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Заслухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні дані, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

Державною екологічною інспекцією Карпатського округу (наділі Позивач, Інспекція) відповідно до ст.20-2 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності». Положення про Державну екологічну інспекцію Карпатського округу від 01.06.2021 року №251, на підставі звернення громадянина ОСОБА_1 від 23.09.2021 року, погодження Державної екологічної інспекції України від 06.10.2021 №2.3/1983ПТ, наказу Державної екологічної інспекції Карпатського округу від 08.10.2021 року №611 та направлення Державної екологічної інспекції Карпатського округу від 08.10.2021 року №546 у термін з 11.10.2021 року по 12.10.2021 року проведено позаплановий захід Товариства з обмеженою відповідальністю «Ал-Прут» (надалі Відповідач, ТОВ «Ал-Прут»).

Факт правопорушення, яке вчинено ТОВ «Ал-Прут» зафіксований актом позапланового заходу від 12.10.2021 року № 349 складеного за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів у діяльності ТОВ «Ал-Прут» виявлено порушення та розраховано розмір шкоди.

При проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства виявлено, що вичавки фруктів, утворені в результаті виробництва ТОВ «Ал-Прут» складуються на відкритій земельній ділянці з географічними координатами 48.556837, 25.196853 (територія Підгайчиківської сільської територіальної громади Коломийського району Івано-Франківської області), чим спричинено засмічення земельних ділянок .

У ході перевірки державними інспекторами з охорони навколишньої с природного середовища проведено обміри повіреною рулеткою (№34 свідоцтво від 25.08.2021р. №816) та зафіксовано, що площа засмічення становить 1592м2. яка складається з п`яти ділянок розмірами 80мх2м, загальна площа яких становить 800м2 та однієї ділянки площею 792м2, висота шару відходів на засмічених ділянках становить 1м, об`єм відходів складає 1592м3.

Спеціалістами Інспекції в присутності заступника директора ТОВ «Ал-Прут» Кривого А.О. та головного інженера ТОВ «Ал-Прут» ОСОБА_2 складено Схему розташування самовільно зайнятої ділянки, розташування засмічених ділянок згідно акту перевірки ТОВ «Ал-Прут» від 12.10.2021 яка засвідчена особистими підписами представників суб`єкта господарювання і скріплена печаткою відповідача.

За результатами перевірки встановлено засмічення земельних ділянок площею 1592м2 на території Підгайчиківської сільської ради Коломийського району Івано-Франківської області відходами виробництва (вичавки фруктів), як утворились в результаті господарської діяльності ТОВ «Ал-Прут», внаслідок чого спричинено 124591,51 грн. шкоди, завданої навколишньому природному середовищу.

За фактом порушення правил поводження з відходами та засмічення земельних ділянок, державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища складено протокол про адміністративне правопорушення №001968 від 11.10.2021 року та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення №001968 від 18.10.2021 року за ст. 82 КУпАП на заступника директора ТОВ «Ал-Прут» Кривого А.О. Адміністративне стягнення у розмірі 850,00 грн. ОСОБА_3 добровільно сплачено, визнано та підтверджено свою вину у адміністративному правопорушенні та факт засмічення земель (копії протоколу про адміністративне правопорушення №001968 від 11.10.2021, постанови про накладення адміністративного стягнення №001968 від 18.10.2021 та квитанції про сплату стягнення додаються). Постанова про накладення адміністративного стягнення №001968 від 18.10.2021 року не змінена та не скасована, набрала законної сили.

Під час перевірки при обстеженні земельної ділянки, де відповідачем розміщено виробничі відходи (вичавки фруктів), Інспекцією встановлено факт самовільного зайняття земельної ділянки ТОВ «Ал-Прут» та використання земельних ділянок без правоустановчих документів.

Рішень органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про передачу земельної ділянки у власність у власність або надання у надання у користування (оренду) у підприємства відсутні.

Площа самовільно зайнятої земельної ділянки ТОВ «Ал-Прут» становить 2 га. Обміри самовільно зайнятої земельної ділянки проводились державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища повіреною рулетко (№34, свідоцтво від 25.08.2021р. №816).

Спеціалістами Інспекції в присутності заступника директора ТОЕ «Ал-Прут» Кривого А.О. та головного інженера ТОВ «Ал-Прут» Червінського В.М. складено Схему розташування самовільно зайнятої ділянки, розташування засмічених ділянок згідно акту перевірки ТОВ «Ал-Прут» від 12.10.2021, яка засвідчена особистими підписами представників суб`єкта господ скріплена печаткою відповідача.

Головне управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області листом від 30.11.2021 року №8-9-0.2-6009/0/2-21 повідомило Інспекцію, що земельна ділянка, якою користується ТОВ «Ал-Прут», відноситься до земель комунальної власності і не надана у власність чи користування громадянам чи юридичним особам, належить до категорії земель - землі транспорту, зв`язку. енергетики, оборони та іншого призначення. Кадастровий номер даній земельній ділянці не присвоювався.

Інспекцією встановлено самовільне зайняття ТОВ «Ал-Прут» земельної ділянки із географічними координатами 48.556837, 25.1:96853 в с. Підгайчики Коломийського району Івано-Франківської області, внаслідок чого спричинено 134643,34 грн. шкоди, завданої навколишньому природному середовищу.

Підтвердження факту самовільного зайняття земельної ділянки також встановлено складаним державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища протоколом про адміністративне правопорушення №001986 від 12.10.2021 року та винесенням постанови про накладення адміністративного стягнення №001986 від 12.10.2021 року за ст.ст.52, 53-1 КУпАП на директора ТОВ «Ал-Прут» ОСОБА_4 адміністративне стягнення у розмірі 850.00 грн. ОСОБА_4 сплачено, визнано та підтверджено свою вину у адміністративному правопорушенні та факт самовільного зайняття земельної ділянки (копії протоколу про адміністративне правопорушення №001986 від 12.10.2021, постанови про накладення адміністративного стягнення №001986 від 12.10.2021 та квитанції про сплату стягнення додаються). Постанова про накладення адміністративного стягнення №001986 від 12.10.2021 не змінена та не скасована, набрала законної сили.

Державною екологічною інспекцією Карпатського округу,, з метою досудового врегулювання спору було надіслано ТОВ «Ал-Прут» претензію від 23.12.2021 року №89/2І про сплату шкоди в розмірі 124591.51 грн., та претензію від 23.12.2021 року №90/21 про сплату шкоди в розмірі 134643,34 грн., яку відповідач заподіяв державі внаслідок самовільного зайняття земельної ділянки на території (за межами населеного пункту) Підгайчиківської сільської ради Коломийського району на землях комунальної власності, що підтверджується фіскальним чеком АТ «Укриошта» ВПЗ-8 від 24.12.2021 року, номер відправлення 120.

Оскільки відповідач у добровільному порядку заподіяну шкоду не відшкодував, Державна екологічна інспекція Карпатського округу звернулась до місцевого господарського суду з позовом про стягнення з ТОВ "Ал-Прут" 259234,85грн. шкоди, завданої порушенням вимог природоохоронного законодавства України.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди вимагає встановлення усіх чотирьох елементів цивільного правопорушення (протиправна поведінка, наявність шкоди, причинний зв`язок між протиправною поведінкою та завданою шкодою, вина заподіювача шкоди). За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються, зокрема, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", Законом України "Про відходи", Законом України "Про охорону земель", Земельним кодексом України, а також іншим спеціальним законодавством.

Статтею 5 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» в порядку спеціального використання природних ресурсів громадянам, підприємствам, установам і організаціям надаються у володіння, користування або оренду природні ресурси на підставі спеціальних дозволів, зареєстрованих у встановленому порядку, за плату для здійснення виробничої та іншої діяльності, а у випадках, передбачених законодавством України, - на пільгових умовах.

Статтею 55 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що суб`єкти права власності на відходи повинні вживати ефективних заходів для зменшення обсягів утворення відходів, а також для їх утилізації, знешкодження або розміщення. Здійснення операцій у сфері поводження з відходами дозволяється лише за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами на визначених місцевими радами територіях із додержанням санітарних та екологічних норм у спосіб, що забезпечує можливість подальшого використання відходів як вторинної сировини і безпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людей.

Згідно з положеннями статті 56 Закону України «Про охорону земель» юридичні і фізичні особи, винні в порушенні законодавства України про охорону земель, несуть відповідальність згідно із законом. Застосування заходів дисциплінарної, цивільно-правової, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від відшкодування шкоди, заподіяної земельним ресурсам. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства України про охорону земель, підлягає відшкодуванню в повному обсязі.

Приписами ч. 1 ст. 17 Закону України «Про відходи» передбачено, що суб`єкти господарської діяльності у сфері поводження з відходами зобов`язані, зокрема, запобігати утворенню та зменшувати обсяги утворення відходів; забезпечувати повне збирання, належне зберігання та недопущення знищення і псування відходів, для утилізації яких в Україні існує відповідна технологія, що відповідає вимогам екологічної безпеки; не допускати зберігання та видалення відходів у несанкціонованих місцях чи об`єктах; здійснювати контроль за станом місць чи об`єктів розміщення власних відходів; відшкодовувати шкоду, заподіяну навколишньому природному середовищу, здоров`ю та майну громадян, підприємствам, установам та організаціям внаслідок порушення встановлених правил поводження з відходами, відповідно до законодавства України.

Відповідно до ст. 33 Закону України «Про відходи» зберігання та видалення відходів здійснюються відповідно до вимог екологічної безпеки та способами, що забезпечують максимальне використання відходів чи передачу їх іншим споживачам; забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів. На кожне місце чи об`єкт зберігання або видалення відходів складається спеціальний паспорт, в якому зазначаються найменування та код відходів (згідно з державним класифікатором відходів), їх кількісний та якісний склад, походження, а також технічні характеристики місць чи об`єктів зберігання чи видалення і відомості про методи контролю та безпечної експлуатації цих місць чи об`єктів.

Згідно зі статтею 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальне положення про цивільно-правову відповідальність за завдання позадоговірної шкоди визначено у статті 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх зазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

При цьому, у деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою, в свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях (діях його працівників) відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідно до ст. 35 ЗУ «Про охорону земель», вимоги до власників і землекористувачів, у тому числі орендарів, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності власники і землекористувачі, в тому числі орендарі, земельних ділянок при здійсненні господарської діяльності зобов`язані: дотримуватися вимог земельного та природоохоронного законодавства України; проводити на земельних ділянках господарську діяльність способами, які не завдають шкідливого впливу на стан земель та родючість ґрунтів.

Порядок розрахунку розмірів відшкодування шкоди суб`єктами господарювання та фізичними особами в процесі їх діяльності через забруднення земель хімічними речовинами, їх засмічення промисловими, побутовими та іншими відходами встановлюється Методикою визначення розмірів шкоди, зумовленої забрудненням і засміченням земельних ресурсів через порушення природоохоронного законодавства (надалі - «Методика»), затвердженою наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 149 від 04.04.2007.

Згідно з п. 3.1 Методики землі вважаються забрудненими, якщо в їх складі виявлені негативні кількісні або якісні зміни, що сталися в результаті господарської діяльності чи впливу інших чинників. При цьому зміни можуть бути зумовлені не тільки появою в зоні аерації нових шкодочинних речовин, яких раніше не було, а і збільшенням вмісту речовин, що перевищує їх граничнодопустиму концентрацію, які характерні для складу незабрудненого ґрунту або у порівнянні з даними агрохімічного паспорта (для земель сільськогосподарського призначення).

Згідно з пунктами 3.2, 3.3 Методики землі вважаються засміченими, якщо на відкритому ґрунті наявні сторонні предмети і матеріали, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища; факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

Відповідно до приписів природоохоронного законодавства умовою кваліфікації такого правопорушення, як засмічення земель, що є підставою для настання відповідальності та відшкодування шкоди, спричиненої таким засміченням, є доведення факту виявлення на відкритому ґрунті сторонніх предметів і матеріалів, сміття без відповідних дозволів, що призвело або може призвести до забруднення навколишнього природного середовища, прямого чи опосередкованого шкідливого впливу на здоров`я людини.

При цьому, пунктом 3.3 Методики встановлено, що факти забруднення (засмічення) земель встановлюються уповноваженими особами, які здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства шляхом оформлення актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення та засмічення земель.

Відповідно до пункту 4.1. Методики розміри шкоди обчислюються уповноваженими особами, що здійснюють державний контроль за додержанням вимог природоохоронного законодавства, на основі актів перевірок, протоколів про адміністративне правопорушення та інших матеріалів, що підтверджують факт забруднення земель, упродовж шести місяців з дня виявлення порушення.

Судом встановлено, що розрахунок шкоди Державною екологічною інспекцією Карпатського округу здійснено на основі акту перевірки від 12.102021 № 349 з урахуванням вимог Методики від 04.04.2007 № 149, відповідно до якого загальна сума збитків становить 259234,85 грн.

Щодо посилань відповідача, на усунення ним допущених третіми особами порушень, слід зазначити наступне.

Відповідно до ч.8, ст.7 ЗУ «Про основні засади державного нагляду (контролю)», припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Припис щодо усунення порушень вимог природоохоронного законодавства від 13.10.2021 №546 є розпорядчим документом та не фіксує правопорушення. В приписі зазначено - ліквідувати засмічення земельної ділянки спричинене неналежним зберіганням відходів виробництва (вичавки яблук) до 12.03.2022.

Відповідно ст.33 ЗУ «Про відходи» зберігання та видалення відходів здійснюються в місцях, визначених органами місцевого самоврядування з врахуванням вимог земельного та природоохоронного законодавства, за наявності дозволу на здійснення операцій у сфері поводження з відходами, в якому визначені види та кількість відходів, загальні технічні вимоги, заходи безпеки, відомості щодо утворення, призначення, методів оброблення відходів відповідно до встановлених умов їх зберігання.

Забороняється несанкціоноване скидання і розміщення відходів, у тому числі побутових, у підземних горизонтах, на території міст та інших населених пунктів, на територіях природно-заповідного фонду, на землях природоохоронного, оздоровчого, рекреаційного та історико-культурного призначення, в межах водоохоронних зон та зон санітарної охорони водних об`єктів, в інших місцях, що може створювати небезпеку для навколишнього природного середовища та здоров`я людини. Захоронення відходів у надрах допускається у виняткових випадках за результатами спеціальних досліджень з дотриманням норм і правил, передбачених законодавством України.

Таким чином, порушення відповідачем вимог законодавства зафіксовано в акті перевірки від 12.10.2021 № 349, яким встановлено факт засмічення відкритої земельної ділянки та ризик настання негативних наслідків від засмічення відкритих земельних ділянок.

Даний акт не визнано недійсним та в установленому порядку не скасовано, а відтак останній слугує належним доказом порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства.

Суд вказує, що предметом спору є відшкодування завданої державі шкоди в розмірі 259234,85грн. внаслідок порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства, що встановлено проведеною перевіркою та зафіксовано у відповідному акті. Відтак, навіть у випадку виконання відповідачем приписів щодо ліквідації засмічення земельної ділянки, спір у справі продовжує існувати до моменту відшкодування відповідачем шкоди або встановлення обставин відсутності підстав для її відшкодування.

Додатково суд вказує, що директором та заступником директора відповідача сплачено накладені відповідно до постанов про накладення адміністративного стягнення штрафи у добровільному порядку.

Таким чином, судом встановлено наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, зокрема: протиправної поведінки відповідача, яка виявилась у засміченні відкритих земельних ділянок; безпосереднього причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; самої шкоди та вини.

Виходячи вищевикладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.

При цьому, суд відзначає, що інші доводи та заперечення сторін не спростовують встановлених судом обставин та не можуть впливати на законність судового рішення.

Долучені до позовної заяви фотографії не можуть бути належними доказами, оскільки дата фіксації на них відсутня. Посилання на фотофіксацію порушень в акті перевірки відсутні.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст. 76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п.87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005р.).

У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008р. зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.

Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.

Відповідно до частини 1 статті 14 ГПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Правосуддя за своєю суттю визнається таким лише за умови, що воно відповідає вимогам справедливості і забезпечує ефективне поновлення в правах. Загальною декларацією прав людини 1948 року передбачено, що кожна людина має право на ефективне поновлення в правах компетентними національними судами у випадках порушення її основних прав, наданих їй конституцією або законом. Право на ефективний засіб захисту закріплено також у Міжнародному пакті про громадянські та політичні права і в Конвенції про захист прав людини та основних свобод (постанова Конституційного суду України №3-рп/2003 від 30.01.2003 року).

ЄСПЛ у своєму рішенні зазначив, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень.

Судові витрати, які складаються із суми сплаченого судового збору, покладаються відповідно до статті 129 ГПК України на відповідача.

Керуючись статтями 86, 129, 232, 236-241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позовні вимоги задовольнити.

2. Стягнути на користь держави з Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛ-ПРУТ» вул. Соборна, буд. 25 А,с. Підгайчики, Коломийський район, Івано-Франківська область, (код 14276438) шкоду в сумі 259234,85 грн, яку необхідно перерахувати у фонд охорони навколишнього природного середовища Підгайчиківської сільської територіальної громади на: р/р UA0009640, отримувач ГУК в Ів.-Фр.об./ТГ Підгайч./24062100, , банк отримувача: Казначейство України (ел.адм.подат.), на території якої вчинено дане правопорушення.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «АЛ-ПРУТ» вул. Соборна, буд. 25 А,с. Підгайчики, Коломийський район, Івано-Франківська область, (код 14276438) судовий збір в розмірі 3888,52 грн на користь Державної екологічної інспекції Карпатського округу на р/р: UA0095363 в ДКСУ м. Київ, Код .

4. Видати накази .

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення господарського суду може бути оскаржено до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строк, встановлений розділом IV Господарського процесуального кодексу України.

повний текст рішення складено 25.07.2022

Суддя Шкіндер П.А.