ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛУГАНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХВАЛА

29 липня 2022 року м. Харків Справа № 913/567/19(913/498/21)
Провадження №15/913/267/22
про визнання незаконним та скасування рішення комісії
Суддя Смола С.В.
Без повідомлення (виклику) представників сторін
Товариство з обмеженою відповідальністю «Пропеті Інвест» (далі ТОВ «Пропеті Інвест») 27.07.2021 (дата оформлення відповідного поштового відправлення) звернулося до Господарського суду Луганської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю «Луганське енергетичне об`єднання» (далі ТОВ «ЛЕО») про визнання незаконним та скасування рішення комісії Сєвєродонецького РЕМ ТОВ «ЛЕО» згідно протоколу від 25.06.2019 №11.
В обґрунтування позовних вимог позивач послався на те, що на підставі його письмового повідомлення від 20.05.2019 про несправність (пошкодження) індикатору лічильника уповноваженими особами відповідача 30.05.2019 здійснено позапланову технічну перевірку засобу обліку електричної енергії, про що складено акт №069993 технічної перевірки/заміни засобів обліку електричної енергії до 1 000 В/пломбування.
Під час перевірки представники відповідача дійшли висновків про вчинення позивачем правопорушення на ринку електричної енергії крадіжки електричної енергії, про що 30.05.2019 складено акт про порушення №003687.
Цього ж дня лічильник з вмонтованим індикатором було демонтовано, опломбовано, про що складено акт №003687 про пломбування, та направлено на експертизу.
11.06.2019 ТОВ «ЛЕО» в присутності представника ТОВ «Пропеті Інвест» було проведено власне дослідження лічильника, про що складено акт №3751 проведення експертизи лічильника електроенергії. Згідно цього акта комісія встановила, що дисплей відображає «Error radio», прилад обліку працює в межах метрологічних характеристик, при вичитці даних з електролічильника виявлено спрацювання датчика ЕМІ 2 рази.
25.06.2019 згідно протоколу №11 засідання комісії Сєвєродонецького РЕМ ТОВ «ЛЕО» з розгляду акта про порушення від 30.05.2019 №003687 вирішено визнати вказаний акт складеним правомірно та виконано розрахунок збитків у відповідності до п.2.1 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006 №122, та у відповідності до п.2.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною електроенергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 №562 (зі змінами) у розмірі 452 230 грн 34 коп.
ТОВ «Пропеті Інвест» вважає рішення комісії Сєвєродонецького РЕМ ТОВ «ЛЕО» незаконним та необґрунтованим.
Дослідивши матеріали справи, господарський суд
Рішенням Господарського суду Луганської області від 12.10.2021 позов ТОВ «Пропеті Інвест» задоволено повністю; визнано незаконним та скасоване рішення комісії Сєвєродонецького РЕМ ТОВ «ЛЕО» згідно протоколу від 25.06.2019 №11; стягнуто з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 2 270 грн 00 коп.

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 08.12.2021 рішення Господарського суду Луганської області від 12.10.2021 залишено без змін.

Постановою Верховного Суду від 15.02.2022 постанову Східного апеляційного господарського суду від 08.12.2021 та рішення Господарського суду Луганської області від 12.10.2021 скасовано та справу №913/567/19(913/498/21) передано на новий розгляд до Господарського суду Луганської області.

Матеріали справи №913/567/19(913/498/21) надійшли до Господарського суду Луганської області 16.06.2022.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.06.2022 справа передана на розгляд судді Смолі С.В.

Ухвалою суду від 22.06.2022 прийнято справу №913/567/19(913/498/21) до провадження та надано сторонам строк для подання письмових пояснень.

27.07.2022 поштою на адресу суду від позивача надійшли письмові пояснення від 18.07.2022, у яких ТОВ «Пропеті Інвест» зазначило, що місцезнаходженням відповідача наразі є: вул. Енергетична, буд. 6, кім. 404, м. Вінниця, 21022.

Також указав, що з огляду на обов`язковість вимог Правил роздрібного ринку електричної енергії (далі ПРРЕЕ) єдиним дозвільним документом, що надає право встановлювати лічильники із вмонтованими індикаторами є свідоцтво про атестацію. Відсутність відповідного свідоцтва про атестацію вмонтованого в засіб обліку індикатору позбавляє можливості встановити чи фіксується ним вплив полів, силові характеристики яких визначені ПРРЕЕ.

Факт установлення індикаторів має бути зазначений в акті про пломбування або в іншому документі, що підтверджує факт установлення таких індикаторів на приладах обліку та передачу цих приладів обліку, пломб та індикаторів на збереження, який складається в двох примірниках представниками енергопостачальника (оператора системи розподілу) в присутності споживача.

Зазначив, що порушенням ПРРЕЕ є фіксація сертифікованим індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів. Спрацювання датчику напівкустарного виробництва внаслідок дії електромагнітного поля не є порушенням ПРРЕЕ.

Наявні в матеріалах справи докази підтверджують факт того, що порогові значення силових характеристик вмонтованого в лічильник датчика вимогам Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричної енергією, затвердженої постановою НКРЕКП від 04.05.2006 №562 (далі Методика) та ПРРЕЕ не відповідають.

Розрахунок вартості недоврахованої енергії на підставі некоректних вихідних даних є безумовною підставою для визнання недійсним рішення комісії.

Відносно висновку експерта від 30.09.2020 №7016, складеного за результатами проведення судової електротехнічної експертизи, зазначив, що в порушення п.п.12.1, 12.2, 12.3 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 експерт безпосередньо об`єкт експертизи не досліджував, дійшов помилкових висновків на підставі фотоілюстрацій, наданих відповідачем, надавав не передбачені інструкцією відповіді на самостійно спотворені питання, які судом не погоджувались, вийшов за рамки встановлених завдань електротехнічної експертизи.

Також просив розглянути справу в порядку загального позовного провадження.

Частинами 1, 2 ст.247 ГПК України передбачено, що у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Частиною 5 ст.12 ГПК України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 249 ГПК України встановлено, що клопотання позивача про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження подається у письмовій формі одночасно з поданням позовної заяви або може міститися у ній. Таке клопотання має стосуватися розгляду в порядку спрощеного позовного провадження всієї справи і не може стосуватися лише певної частини позовних вимог, інакше суд не приймає його до розгляду, про що зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Суд бере до уваги, що вказана справа не є малозначною та первісно розглядалась за правилами загального позовного провадження, клопотання про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження позивачем при новому розгляді не подане, а навпаки ТОВ «Пропеті Інвест» у клопотанні від 18.07.2022 просило здійснювати розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ураховуючи вищевикладене розгляд справи буде здійснюватися в порядку загального позовного провадження.

Суд зауважує, що з моменту введення воєнного стану та початку ведення активних бойових дій на території, зокрема Харківської та Луганської областей, суд не може повною мірою забезпечувати безпеку учасників судових проваджень, апарату суду, суддів, у зв`язку з чим, у Господарському суді Луганської області було встановлено особливий режим роботи в умовах воєнного стану й запроваджено відповідні організаційні заходи.

За змістом ст.ст.10, 122 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» правосуддя в Україні в умовах воєнного стану має здійснюватися у повному обсязі, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Разом з цим, відповідно до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Враховується, що суди повинні забезпечувати безпеку учасників судового провадження, запобігти створенню перешкод для реалізації ними права на судовий захист та визначених законом процесуальних прав в умовах воєнного стану, коли реалізація учасниками справи своїх прав і обов`язків є суттєво ускладненою.

Ураховуючи вищевикладене, ухвалою суду від 22.06.2022 було прийнято справу до провадження.

Після усунення обставин, зазначених в ухвалі суду від 22.06.2022, та поновлення діяльності суду у звичайному режимі, наявності можливості безпечного відправлення правосуддя, а також при відновленні можливості забезпечити реалізацію сторонами прав приймати участь у розгляді справ, учасниками яких вони є, або встановлення судом технічної можливості у всіх учасників судового процесу для проведення судового засідання в режимі відеоконференцзв`язку, сторони буде проінформовано та прийнято відповідне рішення щодо подальшого розгляду справи в підготовчому засіданні.

Позивач у клопотанні від 18.07.2022 про відкладення розгляду справи з міркувань безпеки просив відкласти розгляд справи або оголосити в судовому засіданні перерву до закінчення воєнного стану чи/або його скасування у встановленому законодавством порядку на всій території України або на території м. Харкова, м. Києва, м. Вінниця.

Вважає, що проведення судового засідання у режимі відеоконференції за допомогою технічних засобів також є небезпечним для сторін та працівників суду. Наразі залишається загроза ракетних ударів по всій території України, нехтування повітряними тривогами, які можуть бути під час проведення судового засідання, має небезпечний характер та загрожує життю.

Вирішуючи вказане клопотання суд виходить з наступного.

Як уже зазначалось судом, ухвалою від 22.06.2022 вирішено прийняти справу до провадження та не визначено дату, час та місце розгляду справи.

Частинами 1-3 ст.216 ГПК України встановлено, що суд відкладає розгляд справи у випадках, встановлених частиною другою статті 202 цього Кодексу. Якщо спір, розгляд якого по суті розпочато, не може бути вирішено в даному судовому засіданні, судом може бути оголошено перерву в межах встановлених цим Кодексом строків розгляду справи, тривалість якої визначається відповідно до обставин, що її викликали, з наступною вказівкою про це в рішенні або ухвалі. Про відкладення розгляду справи або перерву в судовому засіданні, місце, дату і час нового судового засідання або продовження судового засідання суд повідомляє під розписку учасників справи, свідків, експертів, спеціалістів, перекладачів, які були присутніми в судовому засіданні. Учасники справи, свідки, експерти, спеціалісти, перекладачі, які не прибули або яких суд вперше залучає до участі в судовому процесі, повідомляються про судове засідання ухвалами.

Підстави відкладення судового засідання визначені ч.2 ст.202 ГПК України.

Зазначеними приписами процесуального законодавства закінчення воєнного стану чи/або його скасування у встановленому законодавством порядку не визначені підставою для відкладення судового засідання або оголошення перерви.

Крім того, судом наразі не призначався розгляд справи у судовому засіданні.

Відносно доводів позивача щодо неможливості проведення судового засідання у режимі відеоконференції суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.ч.1 4 ст.197 ГПК України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Згідно з п.45 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21 (далі Положення) підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує учасникам справи можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів; у приміщенні іншого суду за допомогою технічних засобів суду; в установі попереднього ув`язнення, установі виконання покарань або медичному закладі за допомогою технічних засобів, наявних у відповідній установі. Підсистема відеоконференцзв`язку також забезпечує користувачам можливість брати участь у засіданнях інших органів та установ системи правосуддя в режимі відеоконференції. Особливості порядку проведення таких засідань можуть встановлюватися відповідними органами та установами системи правосуддя.

Відповідно до п.46 Положення за наявності в суді технічної можливості учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Пунктами 49-50 Положення встановлено, що для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку. Суд ухвалює рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначені день і час).

Ураховуючи вищевикладене, суд зазначає, що після відновлення роботи суду у звичайному режимі та за відсутності загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів і працівників суду сторони мають право взяти участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції за умови дотримання указаних приписів Положення.

Відтак, у задоволенні вказаного клопотання суд відмовляє.

У заяві ТОВ «Пропеті Інвест» від 18.07.2022 про забезпечення доказів шляхом їх витребування позивач просив забезпечити докази шляхом витребування: 1) у ТОВ «ЛЕО» інформації належним чином завірені копії та/або витяги з журналів, наказів, розпоряджень, актів, присів тощо про здійснення Сєвєродонецьким РЕМ ТОВ «ЛЕО» планових/позапланових, в т.ч. аварійних робіт, монтажних, налагоджувальних, випробувальних і будівельних робіт, робіт з технічного контролю та/або обслуговування та/або ремонту об`єктів електроенергетики (трансформаторні підстанції, розподільні пункти і пристрої, струмопроводи, електроустановки, електричні станції, засоби дистанційного керування, сигналізації і технічні засоби автоматизованих систем керування, закрите розподільче устаткування, підсилювальні пункти, засоби технічного керування в енергосистемах тощо) протягом березня-травня 2019 року по просп. Центральному, вул. Гагаріна, зокрема, в буд. 47-А про проспекту Центральному у місті Сєвєродонецьку із зазначенням: дат та часу здійснення робіт (планових/позапланових, в т.ч. аварійних робіт, монтажних, налагоджувальних, випробувальних і будівельних робіт, робіт з технічного контролю та/або обслуговування та/або ремонту тощо); видів здійснених робіт; підстав та/або причин необхідності здійснення робіт; переліку об`єктів електроенергетики, на яких здійснювались роботи (трансформаторні підстанції, розподільні пункти і пристрої, струмопроводи, електроустановки, електричні станції, засоби дистанційного керування, сигналізації і технічні засоби автоматизованих систем керування, закрите розподільче устаткування, підсилювальні пункти, засоби технічного керування в енергосистемах тощо); осіб, які здійснювали роботи; адрес, де здійснювались роботи; 2) у Товариства з обмеженою відповідальністю «Нік-Електроніка» (далі ТОВ «Нік-Електроніка») інформації про наявність сертифіката про сертифікацію та/або свідоцтва про атестацію індикатора або засобу обліку із вмонтованим індикатором NIK 2303L АРП1 на належним чином завірені копії указаних документів.

В обґрунтування заяви позивач послався на те, що 23.09.2021 з метою збору та надання суду доказів на підтвердження вимог, власних доводів та міркувань, він звернувся з відповідним запитом до відповідача, який є постачальником електричної енергії ТОВ «Пропеті Інвест» за адресою: просп. Центральний, буд. 47-А, м. Сєвєродонецьк Луганської області.

Станом на момент звернення до суду з цією заявою відповідач запитуваної інформації не надав.

Указав, що запитувані відомості (інформація) необхідні позивачеві для реалізації своїх прав, свобод і законних інтересів в суді, а також для збору необхідних доказів з метою обґрунтування позовних вимог, для повного та всебічного розгляду обставин справи з метою ухвалення судом законного та обґрунтованого рішення.

Однією з підстав позову є відсутність підтверджуючих документів належної роботи індикатора засобу обліку електроенергії NIK 2303L АРП1, а саме відсутність свідоцтва про атестацію індикатора обліку.

27.07.2021 з метою збору та надання суду доказів на підтвердження позовних вимог, власних доводів та міркувань, позивач звернувся до ТОВ «Нік-Електроніка», яке є підприємством-виробником засобу обліку електроенергії NIK 2303L АРП1 згідно паспорта ААХШ.411152.020-03 ПС (14U2).

01.09.2021 ТОВ «Пропеті Інвест» повторно звернулося з відповідним запитом до ТОВ «Нік-Електроніка».

Станом на момент звернення до суду з цією заявою ТОВ «Нік-Електроніка» запитуваної інформації не надало.

Вирішуючи зазначену заяву суд виходить з наступного.

Частинами 1, 2 ст.74 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Частиною 1 ст.77 ГПК України передбачено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до ч.2 ст.80 ГПК України позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви.

Частиною 1 ст. 81 ГПК України передбачено, що учасник справи у разі неможливості самостійно надати докази вправі подати клопотання про витребування доказів судом. Таке клопотання повинно бути подане в строк, зазначений в частинах другій та третій статті 80 цього Кодексу. Якщо таке клопотання заявлено з пропуском встановленого строку, суд залишає його без задоволення, крім випадку, коли особа, яка його подає, обґрунтує неможливість його подання у встановлений строк з причин, що не залежали від неї.

Згідно із ч.5 ст.81 ГПК України суд може витребувати докази також до подання позову як захід забезпечення доказів у порядку, встановленому статтями 110-112 цього Кодексу.

Суд зауважує, що зазначені частини ст.81 ГПК України передбачають різні правові інститути витребування доказів та забезпечення доказів.

Частинами 1-3 ст.110 ГПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи або особи, яка може набути статусу позивача, має забезпечити докази, якщо є підстави припускати, що засіб доказування може бути втрачений, або збирання чи подання відповідних доказів стане згодом неможливим або утрудненим. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням, заборона вчиняти певні дії щодо доказів та зобов`язання вчинити певні дії щодо доказів. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів, визначені судом. Заява про забезпечення доказів може бути подана до суду як до, так і після подання позовної заяви.

Позивачем у зазначеній заяві в порушення приписів ч.1 ст.110 ГПК України не наведено підстав для вжиття заходів забезпечення доказів.

Суд бере до уваги, що з позовом до суду позивач звернувся 27.07.2021 (дата оформлення відповідного поштового відправлення), а клопотання про витребування доказів подане ним 20.07.2022, тобто з пропуском строку, встановленого ч.2 ст.80 ГПК України.

Ураховуючи вищевикладене суд приходить до висновку про відмову у задоволенні заяви ТОВ «Пропеті Інвест» від 18.07.2022 про забезпечення доказів шляхом їх витребування.

Крім того, з аналогічним клопотанням про витребування доказів позивач вже звертався та ухвалою суду від 30.09.2021 воно залишено без задоволення.

Керуючись ст.ст.8, 12, 80, 81, 232 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

У Х В А Л И В:

1. Справу розглядати за правилами загального позовного провадження.

2. Про дату, час і місце підготовчого судового засідання повідомити учасників справи додатково відповідною ухвалою.

3. У задоволенні клопотання ТОВ «Пропеті Інвест» від 18.07.2022 про відкладення розгляду справи або оголошення в судовому засіданні перерви до закінчення воєнного стану чи/або його скасування у встановленому законодавством порядку відмовити.

4. У задоволенні заяви ТОВ «Пропеті Інвест» від 18.07.2022 про забезпечення доказів шляхом їх витребування відмовити.

5. Звернути увагу учасників судового процесу, що відповідно п.5.26 Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» (ДСТУ 4163-2020) відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів «Згідно з оригіналом» (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

6. Звернути увагу учасників справи на процесуальні права та обов`язки, передбачені ст.46 ГПК України, зокрема в частині строків подання до суду заяв про збільшення/зменшення позовних вимог, зміни предмету або підстави позову та доказів направлення копій таких заяв та доданих до них документів іншим учасникам справи, а також щодо наслідків неподання таких доказів суду (ч.ч.2, 3, 5 ст.46 ГПК України).

7. Звернути увагу учасників справи на порядок подання доказів, встановлений у ст.80 ГПК України, та наслідки неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи. У випадку неможливості учасником справи самостійно надати докази - він вправі подати клопотання про витребування доказів судом у строки, встановлені у ч.ч.2, 3 ст.80 ГПК України (ч.1 ст.81 ГПК України).

8. Звернути увагу учасників справи, що при визначенні строків отримання ними процесуальних документів від суду та від інших учасників справи, з метою недопущення зловживанням процесуальними правами, судом враховуються Нормативи і нормативні строки пересилання поштових відправлень, затверджені наказом Міністерства інфраструктури України від 28.11.2013 №958.

Ухвала набрала законної сили з моменту її підписання 29.07.2022 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Інформацію у справі можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: https://court.gov.ua/fair/sud5014.

Суддя Сергій СМОЛА