УХВАЛА

м. Київ

18.07.2022Справа № 910/4039/22

За позовом Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Станишівської сільськї ради Житомирського району Житомирської області

до Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця"

про відшкодування збитків 43 050,13 грн,

Суддя Гумега О.В.

Представники: без виклику учасників справи

УСТАНОВИВ:

Заступник керівника Житомирської окружної прокуратури (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Станишівської сільської ради Житомирського району Житомирської області (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Акціонерного товариства "Українська залізниця" (далі - відповідач, АТ "Українська залізниця") в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" (далі - Регіональна філія "Південно-Західна залізниця") про стягнення 43 050,13 грн шкоди, завданої навколишньому природному середовищу.

Позовні вимоги обгрунтовані тим, що відповідач, як лісокористувач не забезпечив охорону та збереження лісового фонду на підвідомчій йому території, допустив самовільну вирубку лісу, внаслідок чого лісовому фонду України заподіяно матеріальну шкоду у розмірі 43 050,13 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.06.2022 позовну заяву залишено без руху, встановлено прокурору спосіб та строк усунення недоліків позовної заяви.

22.06.2022 через відділ діловодства суду надійшли пояснення прокурора на виконання вимог ухвали суду про залишення позовної заяви без руху від 07.06.2022 разом з доказами їх направлення учасникам справи.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2022 постановлено прийняти позовну заяву прокурора до розгляду та відкрити провадження у справі № 910/4255/22, розгляд справи здійснювати в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін (без проведення судового засідання).

07.07.2022 через відділ діловодства суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, відповідно до якого відповідач просив суд постановити ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, у позові Заступника керівника Житомирської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Станишівської сільської ради Житомирського району Житомирської області до Акціонерного товариства "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" Акціонерного товариства "Українська залізниця" про відшкодування збитків у розмірі 43 050,13 грн - відмовити в повному обсязі.

Заперечуючи проти задоволення позову у повному обсязі, відповідач звернув увагу на таке:

- позивач не надав суду доказів того, чи є ліс на земельній ділянці, наданій в постійне користування ДТГО «Південно-Західна залізниця» та до якої категорії відноситься вказаний ліс (якщо він перебуває на земельній ділянці відповідача), чи є зрубані дерева складовою лісу, чи було передано ліс відповідачу, коли, на підставі якого рішення органу виконавчої влади;

- враховуючи те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000696 від 12.10.2020 триває, осіб, які вчинили незаконну порубку дерев, не встановлено, - відсутні підстави для звернення до суду з даним позовом;

- розрахунок шкоди, наданий Державною екологічною інспекцією Поліського округу (лист від 10.01.2022 № 166/3/2-06) є недостовірним та не може бути використаний судом;

- заявляючи позов про відшкодування шкоди, завданої внаслідок незаконної рубки лісу, прокурор не довів наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення;

- АТ «Укрзалізниця» забезпечила належну охорону лісу, що підтверджується відповідними доказами, протиправна бездіяльність АТ «Укрзалізниця» відсутня;

- прокурором не доведено, які норми законодавства про охорону навколишнього природного середовища порушено АТ «Укрзалізниця» та які правові підстави такої відповідальності для АТ «Укрзалізниця», як суб`єкта господарювання, яким було висаджено та вирощено порубані дерева в якості захисної смуги залізничного полотна та інших інженерних споруд. В даному випадку саме АТ «Укрзалізниця» має право на отримання відшкодування від винних осіб за незаконну рубку дерев;

- доводи прокурора щодо незапобігання відповідачем незаконній рубці дерев особами, які таку рубку здійснювали, є необгрунтованими, оскільки жодними нормативними актами відповідача не уповноважено та не зобов`язано на здійснення активних дій по затриманню порушника/перешкоджанню йому тощо.

Безпосередньо у відзиві на позовну заяву відповідач виклав заяву про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Відповідно до цієї заяви відповідач заперечує проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та, з метою з`ясування всіх обставин справи, всебічного та об`єктивного розгляду справи, вважає за необхідне розглянути справу за правилами загального позовного провадження.

Відповідач також зазначив, що у випадку, якщо суд залишить без задоволення заяву відповідача про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, враховуючи особливості даної справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі, відповідач вважає за необхідне та просив суд про проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

За результатами надання судом правової оцінки заяви відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, суд дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1, 2 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України у порядку спрощеного позовного провадження розглядаються малозначні справи. У порядку спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка інша справа, віднесена до юрисдикції господарського суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.

Дана справа не входить до переліку справ, зазначених у частині 4 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України, які не можуть бути розглянуті у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до ч. 3-4 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні. Умови, за яких суд має право розглядати вимоги про стягнення грошових сум у наказному провадженні, а справи - у загальному або спрощеному позовному провадженні, визначаються цим Кодексом.

Приписами ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 247 Господарського процесуального кодексу України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що вказана справа має бути розглянута в порядку (за правилами) спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи, оскільки є справою, у якій ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та є справою незначної складності, визнаною судом малозначною.

Приписами ч. 4 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України визначено наступне. Якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про: 1) залишення заяви відповідача без задоволення; 2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

Суд звертає увагу, що відповідно до ч. 7 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Крім того, у заяві із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження відповідач лише зазначив, що з метою з`ясування всіх обставин справи, всебічного та об`єктивного розгляду справи вважає за необхідне розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Проте такі зазначення носять загальний характер та фактично відповідачем не надано обгрунтованих заперечень проти розгляду даної справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Отже, наведені обставини та положення Господарського процесуального кодексу України, які підлягають застосуванню судом при вирішенні питання щодо обґрунтованості поданої відповідачем заяви із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, з урахуванням при цьому ціни заявленого позову, яка не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, характеру спірних правовідносин та предмету доказування у даній справі, дозволяють суду дійти висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

Враховуючи наведене та приписи ч. 4 ст. 250 Господарського процесуального кодексу України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача про розгляд справи за правилами загального позовного провадження без задоволення.

У випадку, якщо суд залишить без задоволення заяву про розгляд справи в порядку загального позовного провадження, відповідач просив суд про проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Таке клопотання заявлено відповідачем враховуючи особливості даної справи, характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі.

Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Згідно з частиною 6 наведеної статті Господарського процесуального кодексу України, суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: 1) предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Судом встановлено, що предметом позову у даній справі є стягнення грошової суми (ціна позову 43 050,13 грн), розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а також, що характер спірних правовідносин та предмет доказування у даній справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Наведене, в свою чергу, свідчить про одночасне існування двох умов, визначених частиною 6 наведеної статті ГПК України, за наявності яких суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні.

За таких обставин, враховуючи приписи ст. 252 ГПК України, які підлягають застосуванню судом при розгляді поданого відповідачем клопотання про проведення судового засідання з повідомленням сторін, суд відхиляє як безпідставне таке клопотання відповідача.

Керуючись ст. 12, 232-235, 247, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Акціонерного товариства "Українська залізниця" про розгляд справи за правилами загального позовного провадження залишити без задоволення.

2. Відмовити у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Українська залізниця" про проведення судового засідання з повідомленням сторін.

3. Дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання - 18.07.2022 та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Оксана ГУМЕГА