УХВАЛА

м. Київ

27.07.2022Справа № 910/18148/21

Суддя Морозов С.М., розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «АГТ Плюс» про відвід судді Павленка Є.В. у справі №910/18148/21

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Амарант» ЛТД, м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю «АГТ Плюс», м. Київ

про стягнення 1 071 326,24 грн,

ВСТАНОВИВ:

У листопаді 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Амарант" ЛДТ (далі - Товариство) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "АГТ Плюс" (далі - Підприємство) про стягнення 1 071 326,24 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані невиконанням відповідачем укладеного з позивачем договору підряду від 31 січня 2019 року № 31/01/19.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12 листопада 2021 року позовну заяву залишено без руху, встановлено позивачу строк та спосіб усунення виявлених недоліків.

24 листопада 2021 року до суду надійшли документи позивача для усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29 листопада 2021 року відкрито провадження в справі № 910/18148/21, вирішено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання на 23 грудня 2021 року.

22 грудня 2021 року через загальний відділ діловодства суду від Підприємства надійшов відзив.

23 грудня 2021 року через загальний відділ діловодства суду відповідач подав клопотання: про виклик свідків, про призначення судової товарознавчої експертизи, про огляд речових доказів за їх місцезнаходженням, про залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача.

23 грудня 2021 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольну ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 27 січня 2022 року.

26 січня 2022 року через загальний відділ діловодства суду позивач подав: заяву з процесуальних питань та процесуальну заяву щодо підстав та предмету позову, в яких Товариство заперечує проти доводів Підприємства.

У цей же день відповідач подав: клопотання про долучення документів до матеріалів справи та заперечення проти допуску ОСОБА_1 до участі в справі в якості представника.

27 січня 2022 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольні ухвали про продовження строку підготовчого провадження на тридцять днів та про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 17 лютого 2022 року.

Підготовче засідання, призначене на 17 лютого 2022 року, не відбулося в зв`язку з тимчасовою непрацездатністю судді Павленко Є.В. у період з 7 лютого 2022 року по 18 лютого 2022 року.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 21 лютого 2022 року сторін повідомлено про те, що підготовче засідання призначено на 17 березня 2022 року. Водночас вказане засідання не відбулося у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенням Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 воєнного стану.

Ухвалами Господарського суду міста Києва від 31 травня 2022 року учасників справи було повідомлено про те, що підготовче засідання призначено на 30 червня 2022 року.

30 червня 2022 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольні ухвали про відмову в задоволенні клопотання відповідача про залучення третьої особи та про оголошення перерви в підготовчого засідання до 21 липня 2022 року.

13 липня 2022 року через загальний відділ діловодства суду Товариство подало письмові пояснення.

14 липня 2022 року через загальний відділ діловодства суду від Підприємства надійшло клопотання про витребування доказів.

19 липня 2022 року через загальний відділ діловодства суду від Підприємства надійшло доповнення до клопотання про призначення судової товарознавчої експертизи.

У підготовчому засіданні 21 липня 2022 року представник відповідача повідомив, що є підстави для відводу судді Павленка Є.В. від розгляду даної справи та просив надати час для подачі його в письмовому вигляді. Суд оголосив технічну перерву.

Після закінчення технічної перерви до суду надійшла заява ОСОБА_2 про залучення його до участі в даній справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача. Ця заява була подана через канцелярію суду та зареєстрована 21 липня 2022 року о 12:38. Учасниками судового процесу в даному підготовчому засіданні відводів заявлено не було.

21 липня 2022 року суд без виходу до нарадчої кімнати постановив протокольні ухвали про: відмову в задоволенні заяви ОСОБА_2 про залучення його до участі в даній справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, про відмову в призначенні судової товарознавчої експертизи, про відмову в задоволенні клопотання відповідача про витребування доказів. Також суд вирішив розглянути питання огляду речових доказів та допиту свідків на стадії дослідження доказів.

Представник відповідача повторно заявив про наявність підстав для відводу, просив оголосити перерву та надати час для його подачі.

Суд протокольною ухвалою оголосив перерву в підготовчому засіданні до 28 липня 2022 року.

25 липня 2022 року через загальний відділ діловодства суду від Підприємства надійшла заява від 22 липня 2022 року про відвід судді Павленка Є.В. від розгляду справи № 910/18148/21.

Ухвалою від 26.07.2022 суддею Павленком Є.В. було визнано відвід судді Павленка Є.В. необґрунтованим, матеріали справи №910/18148/21 та заяву відповідача про відвід судді Павленко Є.В. від розгляду справи №910/18148/21 передано уповноваженій особі для вирішення питання щодо визнання складу суду для розгляду вказаних заяв.

За наслідками проведення автоматизованого розподілу справи №910/18148/21, визначено суддю Морозова С.М, що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2022 року.

У відповідності до ч. 3 ст. 38 Господарського процесуального кодексу України відвід повинен бути вмотивованим і заявленим протягом десяти днів з дня отримання учасником справи ухвали про відкриття провадження у справі, але не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Самовідвід може бути заявлений не пізніше початку підготовчого засідання або першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження. Після спливу вказаного строку заявляти відвід (самовідвід) дозволяється лише у виняткових випадках, коли про підставу відводу (самовідводу) заявнику не могло бути відомо до спливу вказаного строку, але не пізніше двох днів з дня, коли заявник дізнався про таку підставу.

Частинами 7 та 8 ст. 39 ГПК України визначено, що питання про відвід має бути розглянуто не пізніше двох днів з дня надходження заяви про відвід, а у випадку розгляду заяви про відвід суддею іншого суду - не пізніше десяти днів з дня надходження заяви про відвід. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи.

Згідно із ч. 8 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Враховуючи викладене, розглянувши заяву представника Товариства з обмеженою відповідальністю «АГТ Плюс» про відвід судді Павленка Є.В. у справі №910/18148/21, Суд дійшов наступних висновків.

Суд зазначає, що запровадження законодавцем інституту відводу судді, унормованого в положеннях ст.ст. 35-40 Господарського процесуального кодексу України, мало на меті в першу чергу уникнення будь-яких ризиків можливості порушення основних засад (принципів) господарського судочинства, якими є: верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; змагальність сторін; диспозитивність; пропорційність; обов`язковість судового рішення; забезпечення права на апеляційний перегляд справи; забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; розумність строків розгляду справи судом; неприпустимість зловживання процесуальними правами; відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення, та забезпечення гарантії дотримання декларованих Конституцією України та Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року прав на судовий захист при зверненні особи до суду з метою їх реалізації.

У зв`язку з чим було визначено перелік випадків, за наявності яких може виникати можливість порушення наведених принципів та гарантій, які було визначено в ст. 35 Господарського процесуального кодексу України, а саме: суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: 1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання, або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді. Суддя підлягає відводу (самовідводу) також за наявності обставин, встановлених статтею 36 цього Кодексу. До складу суду не можуть входити особи, які є членами сім`ї, родичами між собою чи родичами подружжя.

При цьому, як зазначає Європейський суд з прав людини, найголовніше - це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості. Наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого законного сумніву з цього приводу (рішення від 24.05.1989 у справі №11/1987/134/188 "Hauschildt v. Denmark", пункт 48).

Тобто, заявлений учасником відвід складу суду від розгляду справи має ґрунтуватися не на особистих переконаннях заявника щодо обставин спірних правовідносин, а саме на оцінці особистих переконань конкретного судді у конкретній справі та його фактичної поведінки при вирішенні такої справи.

Відповідно до ч. 1 статті 24 Конституції України, громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом. Не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками.

Кожен суддя об`єктивно, безсторонньо, неупереджено, незалежно, справедливо та кваліфіковано здійснює правосуддя, керуючись принципом верховенства права, підкоряючись лише закону, чесно і сумлінно здійснює повноваження та виконує обов`язки судді, дотримуючись етичних принципів і правил поведінки судді, підвищує свій професійний рівень, не вчиняє дій, що порочать звання судді або підривають авторитет правосуддя.

Частиною 1 ст. 74 ГПК України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

В рішенні у справі "Білуха проти України" (Заява N33949/02) від 9 листопада 2006 року сказано: "стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного".

Досліджуючи наведені критерії оцінки в межах даної справи суд відзначає, що презумпція особистої неупередженості судді діє доти, доки не з`являться докази на користь протилежного, однак, в даному випадку відповідачем жодних доказів на підтвердження особистої упередженості судді Павленка Є.В. у вирішенні спору в даній справі не надано.

У даному випадку заява представника відповідача про відвід судді, мотивована тим, що було відмовлено в задоволенні клопотань відповідача: про залучення третьої особи, про витребування доказів, про призначення судової товарознавчої експертизи, не вирішено питання про огляд речових доказів за їх місцезнаходженням, а також відмовлено в задоволенні заяви Чінченка Є.В. про його вступ в справу як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору.

На думку заявника, наведені обставини викликають у відповідача сумніви в неупередженості та об`єктивності судді Павленка Є.В.

Проте, необхідно зазначити, що такі доводи представника відповідачів не є підставою, передбаченою ст. 35 ГПК України, для відводу судді, оскільки вони фактично зводяться до незгоди сторони спору з процесуальними діями та рішеннями судді.

Водночас, згідно з положеннями Господарського процесуального кодексу України правомірність, повнота та об`єктивність прийнятого судового рішення, правильне застосування норм матеріального чи процесуального права, оцінювання доказів, є предметом дослідження у відповідному апеляційному господарському суді або касаційному господарському суді, та не є підставою для відводу судді.

Частиною 4 ст. 35 ГПК України встановлено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, визначені у заяві представника Товариства з обмеженою відповідальністю «АГТ Плюс» обставини не свідчать про наявність підстав, передбачених ст. 35 ГПК України, для відводу судді Павленка Є.В.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 35, 39, 234 Господарського процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «АГТ Плюс» про відвід судді Павленка Є.В. від розгляду справи №910/18148/21 відмовити.

2. Інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя C. МОРОЗОВ