УХВАЛА

м. Київ

27.07.2022Справа № 910/18529/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І., за участі секретаря судового засідання П`янковської Т. В., розглянувши у судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Акціонерного товариства "Фінансова компанія "Аверс"

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача ОСОБА_2

про визнання недійсним рішення Спостережної ради № 26/2019 від 23.04.2019 та договору іпотеки від 24.04.2019, скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень,

Представники сторін згідно протоколу судового засідання

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва із позовом до Акціонерного товариства "Фінансова компанія "Аверс" про визнання недійсним рішення Спостережної ради №26/2019 від 23.04.2019 та договору іпотеки від 24.04.2019, скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

Позовні вимоги обґрунтовані порушенням права позивача на участь у загальних зборах акціонерів.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 17.11.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, призначено підготовче засідання.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 02.02.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу №910/18529/21 до розгляду по суті.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.06.2022 відкладено розгляд справи №910/18529/21 по суті на 27.07.2022.

27.07.2022 до відділу діловодства суду представником ОСОБА_1 подано клопотання про повернення до стадії підготовчого провадження та зупинення провадження у справі в порядку п. 7 ч. 1 ст. 228 ГПК України.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що в провадженні Касаційного господарського суду перебуває справа №522/22473/15-ц предметом якої є подібні правовідносини.

Так, перед Верховним Судом під час розгляду даної справи постала низка питань, у тому числі: "чи рорушені права та законні інтереси учасника та/або товар правочинами?; "чи належать спірні правочини до фраудаторних (укладених товариством на шкоду його учаснику, спрямованих на виведення активів з товариства без отримання ним адекватної компенсації)?". Ухвалою від 19.05.2022 Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду передав справу №522/22473/15-ц на розгляд Великої Палати Верховного Суду на підставі частин четвертої, п`ятої статті 302 Господарського процесуального кодексу України з підстав необхідності: "уточнення висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у її постановах від 08.10.2019 у справі № 916/2084/17, від 15.10.2019 у справі № 905/2559/17, від 03.12.2019 у справі № 904/10956/16, від 07.04.2020 у справі № 904/3657/18, від 07.07.2020 у справі №910/10647/18, щодо можливості їх застосування до подібних правовідносин залежно від розміру частки учасника господарського товариства (позивача) в статутному капіталі товариства; відступу від правових висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у вказаних постановах; вирішення виключної правової проблеми, пов`язаної з можливістю ретроспективного застосування правових висновків Верховного Суду та співвідношення такого застосування з дотриманням принципу правової визначеності.

У зазначених постановах Велика Палата Верховного Суду дійшла, зокрема, таких висновків: 1) договори, укладені посадовою особою (виконавчим органом) господарського товариства без передбаченої статутом згоди загальних зборів, не порушують прав та інтересів учасників такого товариства оскільки: - згода загальних зборів товариства на укладення договору є згодою органу управління товариства, який діє від імені товариства. Повноваження органу управління товариства (на надання зазначеної згоди), який діє від імені товариства, не можна ототожнювати з корпоративними правами його учасників, які діяти від імені товариства права не мають; - за договором, укладеним товариством, права та обов`язки набуває таке товариство як сторона договору.

При цьому правовий стан (сукупність прав та обов`язків) безпосередньо учасників цього товариства жодним чином не змінюється; - підписання виконавчим органом товариства договору з іншою особою без передбаченої статутом згоди учасників цього товариства може свідчити про порушення прав та інтересів самого товариства у його відносинах з іншою особою - стороною договору, а не корпоративних прав його учасника, оскільки директор діяв саме від імені товариства, а не його учасника; 2) інтереси товариства можуть не збігатися з інтересами окремих його учасників, а інтереси учасників товариства також не завжди збігаються, тому, вирішуючи питання щодо ефективності обраного позивачем способу захисту, суди мають враховувати баланс інтересів усіх учасників та самого товариства, уникати зайвого втручання в питання діяльності товариства, які вирішуються виключно зборами учасників товариства; 3) відсутність порушення спірним договором прав та інтересів позивача є самостійною підставою для відмови в позові, тому відсутні підстави надавати оцінку дійсності спірного договору; 4) учасник господарського товариства не позбавлений права ініціювати питання щодо скликання позачергових зборів учасників товариства з метою належного реагування на факт укладення товариством договору, з яким учасник товариства не погоджується, та розгляду питання щодо порушення або непорушення прав та законних інтересів товариства (його учасників).

Якщо збори учасників товариства дійдуть висновку про порушення укладеним договором купівлі-продажу прав та законних інтересів товариства, останнє вправі звернутися до суду з відповідним позовом; 5) належним способом захисту права учасника господарського товариства може бути подання ним (зокрема, разом з іншими учасниками, яким належить 10 і більше відсотків статутного капіталу товариства) позову в інтересах юридичної особи до її посадової особи про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі діями (бездіяльністю) такої посадової особи, на підставі пункту 12 частини першої статті 20 та статті 54 ГПК України.

Якщо учасник господарського товариства з огляду на недостатність розміру його частки у статутному капіталі товариства не може звернутися з позовом до посадової особи від імені товариства, то такий учасник вправі вийти з товариства і вимагати виплати йому вартості частки, а також подати позов до самого товариства та/або його учасників, якщо він вважає, що рішенням загальних зборів учасників товариства щодо відчуження майна йому було завдано збитків.

Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 14.07.2022 прийняла до розгляду справу №522/22473/15-ц та призначила її до розгляду.

Враховуючи наведені обставини, позивач вважає, що висновки, які будуть викладені в постанові Великої Палати Верховного Суду за результатами розгляду касаційної скарги у справі №522/22473/15-ц матимуть вирішальне значення для прийняття законного та обгрунтованого рішення у справі №910/18529/21 за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства "Фінансова компанія "Аверс", третя особа ОСОБА_2 про визнання недійсним рішення Спостережної ради №26/2019 від 23.04.2019 та договору іпотеки від 24.04.2019, скасування рішень про державну реєстрацію прав та їх обтяжень.

У судове засідання 27.07.2022 прибув представник позивача, представники відповідача та третьої особи у судове засідання не прибули, хоча про дату, час та місце засідання повідомлялись належним чином.

У судовому засіданні 27.07.2022 представник позивача подане клопотання підтримав, надав усні пояснення.

Розглянувши клопотання ОСОБА_1 про зупинення провадження у справі, суд дійшов такого висновку.

За приписами пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі, зокрема, у випадку перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.

Суд встановив, що ухвалою Верховного Суду від 19.05.2022 у справі №522/22473/15-ц передано касаційну скаргу Компанії з обмеженою відповідальністю "Компанія "Садіра" на рішення Господарського суду Одеської області рішенням від 16 червня 2021 року та постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 04 жовтня 2021 року у справі №522/22473/15-ц на розгляд Великої Палати Верховного Суду.

Ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 14.07.2022 прийнято до розгляду справу № 522/22473/15-ц.

Предметом розгляду даної справи є визнання недійсним договорів, що, за твердженням позивача, були укладені від імені ТОВ "АЛЬФА-АРКАДІЯ" його директором з перевищенням наданих йому повноважень, за відсутності рішення загальних зборів учасників товариства про їх укладення та про надання директору товариства повноважень на їх укладення, тобто без згоди позивача, який є єдиним учасником зазначеного товариства.

Дослідивши зміст зазначених постанов, суд дійшов висновку, що спір у даній справі є подібним до спору в справі №522/22473/15-ц.

Відповідно до п. 11 ч. 1 ст. 229 Господарського процесуального кодексу України провадження у справі зупиняється, зокрема, у випадку передбаченому пунктом 7 частини першої статті 228 цього Кодексу - до закінчення перегляду в касаційному порядку.

З огляду на вищевикладене, суд вважає за доцільне зупинити провадження у справі №910/18529/21 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №522/22473/15-ц.

Пунктами 1, 2, 4, 5 частини 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що основними засадами (принципами) господарського судочинства, зокрема, є верховенство права; рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; змагальність сторін; диспозитивність.

Статтею ст. 177 Господарського процесуального кодексу України визначено завдання та строк підготовчого провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 177 Господарського процесуального кодексу України, завданням підготовчого провадження є: 1) остаточне визначення предмета спору та характеру спірних правовідносин, позовних вимог та складу учасників судового процесу; 2) з`ясування заперечень проти позовних вимог; 3) визначення обставин справи, які підлягають встановленню, та зібрання відповідних доказів; 4) вирішення відводів; 5) визначення порядку розгляду справи; 6) вчинення інших дій з метою забезпечення правильного, своєчасного і безперешкодного розгляду справи по суті.

Згідно приписів статті 181 Господарського процесуального кодексу України для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

За змістом статті 182 Господарського процесуального кодексу України визначено, що підготовче засідання проводиться з повідомленням учасників справи, а також наведено дії, які здійснює суд у підготовчому засіданні з метою забезпечення правильного і своєчасного розгляду справи по суті.

Відповідно до частини 2 статті 181 ГПК України, дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій.

Так, з метою справедливого та неупередженого вирішення даного спору, з огляду на встановлення фактичних обставин, що мають значення для розгляду даної справи, зібрання відповідних доказів та з`ясування заперечень проти позовних вимог, суд вважає за необхідне повернутися до розгляду справи № 910/18529/21 у підготовчому провадженні.

Керуючись статтями 46, 177, п. 7. ч. 1 ст. 228, 229, 232-235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва

УХВАЛИВ:

1. Клопотання ОСОБА_1 про повернення до стадії підготовчого провадження та зупинення провадження у справі від 26.07.2022 задовольнити.

2. Повернутися до стадії підготовчого провадження у справі №910/18529/21.

3. Зупинити провадження у справі №910/18529/21 до закінчення перегляду Великою Палатою Верховного Суду справи №522/22473/15-ц.

4. Ухвала набирає законної сили 27.07.2022 та може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі у встановленому законом порядку.

Повний текст ухвали складено та підписано 29.07.2022

Суддя Наталія ЯГІЧЕВА