ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року

м. Київ

cправа № 906/1261/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Малашенкової Т.М. (головуючий), Булгакової І.В., Львова Б.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Барвіцької М.Т.,

представників учасників справи:

позивача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" (далі - Оператор ГТС, позивач, скаржник) - Майструка В.І. (адвокат), Хромова О.І. (адвокат),

відповідача - Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Житомиргаз" (далі - АТ "Житомиргаз", відповідач) - Довгалюка Р.О. (адвокат), Дороніної О.М. (адвокат),

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Оператора ГТС

на рішення Господарського суду Житомирської області від 24.09.2021 (головуючий - суддя Вельмакіна Т.М.)

постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2021 (головуючий - суддя Савченко Г.І., судді: Павлюк І.Ю., Демидюк О.О.)

у справі №906/1261/20

за позовом Оператора ГТС

до АТ "Житомиргаз",

про стягнення 17 793 043,22 грн.

ІСТОРІЯ СПРАВИ

Вступ

Спір у справі виник щодо наявності/відсутності підстав для стягнення з АТ "Житомиргаз" на користь Оператор ГТС заборгованості з оплати за негативні щодобові небаланси.

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1. Оператор ГТС звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості з оплати за негативні щодобові небаланси за січень 2020 року, пені, 3% річних та інфляційних втрат.

1.2. Позовні вимоги мотивовано неналежним виконанням відповідачем зобов`язань з компенсації добових небалансів природного газу, які мають бути сплачені відповідачем на підставі договору транспортування природного газу за виставленими Оператором ГТС рахунками.

2. Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

2.1. Рішенням Господарського суду Житомирської області від 24.09.2021 позов задоволено частково. Зменшено розмір заявленої пені на 50 % до 796 298,38 грн. Стягнуто з відповідача на користь позивача 796 298,38 грн - пені; 346 390,17 грн - 3% річних; 291 574,43 грн - інфляційних; 33 458, 42 грн судового збору. Закрито провадження у справі в частині стягнення основного боргу. У стягненні 796 298,38 грн пені відмовлено.

2.2. Постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2021 скасовано рішення Господарського суду Житомирської області від 24.09.2021 та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

3. Короткий зміст вимог касаційної скарги

3.1. Оператор ГТС звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Житомирської області від 24.09.2021 у справі №906/1261/20 в частині відмови у задоволенні позовних вимог щодо стягнення 796 298,38 грн пені та ухвалити нове рішення у даній частині, яким задовольнити позовні вимоги; скасувати постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2021 в повному обсязі та залишити в силі рішення Господарського суду Житомирської області від 24.09.2021 в частині закриття провадження у справі щодо стягнення 15 562 481,86 грн основного боргу та в частині стягнення 796 298,38 грн пені; 346 390,17 грн 3% річних та 291 574,43 грн інфляційних втрат.

АРГУМЕНТИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ

4. Доводи особи, яка подала касаційну скаргу

4.1. Судом апеляційної інстанції:

4.1.1. застосовано пункти 4, 7, 8, 11, 17 глави 6 Розділу XIV Кодексу газотранспортної системи України (далі - Кодекс ГТС) та статтю 35 Закону України "Про ринок природного газу" без урахування висновків Верховного Суду щодо застосування наведених норм права у подібних правовідносинах, викладених у постановах від 20.04.2021 у справі №910/6208/20, від 12.05.2021 у справі №910/5757/20, від 17.06.2021 у справі №910/6628/20, від 15.06.2021 у справі №910/4424/20, від 22.10.2021 у справі №910/11647/20 та ухвалі від 25.10.2021 у справі №910/11995/20 стосовно порядку визначення маржинальної ціни в січні 2020 року;

4.1.2. неправильно застосовано до спірних правовідносин положення пункту 5 глави 1 розділу І, пункту 3 глави 3, пункту 5 глави 4 розділу IV, пункту 4 глави І, пункту 1 глави 3 розділу IX, пункту 2 глави 3 розділу XII, пункту 2 розділу XIII, пункту 6 глава 5, пункту 1 глави 1, пункти 2, 6, 12, 19 глави 6 розділу XIV, пункти 1, 3 глави З розділу XIV Кодексу ГТС та статтю 32 та Закону України "Про ринок природного газу" за відсутності висновку Верховного Суду щодо застосування наведених норм права у подібних правовідносинах.

5. Позиція інших учасників справи

5.1. У відзиві на касаційну скаргу АТ "Житомиргаз" заперечує проти доводів скаржника, зазначаючи про їх незаконність та необґрунтованість, і просить скасувати рішення Господарського суду Житомирської області від 24.09.2021 та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.

6. СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ

6.1. Оператором ГТС (Оператор) та АТ "Житомиргаз" (Замовник) 04.02.2020 укладено договір № транспортування природного газу (далі - Договір). При цьому, сторони керувались Законом України "Про ринок природного газу" та Кодексом газотранспортної системи, затвердженим постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 30.09.2015 №2493.

6.2. Оператор надає Замовнику послугу транспортування природного газу (далі - послуга) на умовах, визначених у Договорі, а Замовник сплачує Оператору встановлені в Договорі вартість такої послуги та плат (за їх наявності), які виникають при його виконанні (пункт 2.1. Договору).

6.3. Послуги надаються на умовах, визначених у кодексі, з урахуванням особливостей, передбачених Договором. Замовник погоджується з тим, що обов`язковою умовою надання послуги є доступ Замовника до інформаційної платформи на підставі Правил надання доступу до інформаційної платформи, розміщених на веб-сайті Оператора. Підписанням Договору замовник підтверджує, що він ознайомлений із правилами надання доступу до інформаційної платформи, розміщеними на веб-сайті Оператора, та надає згоду на їх застосування та дотримання. Замовник усвідомлює, що порушення ним зазначених правил позбавляє його права пред`являти претензії до Оператора з приводу якості послуги та покладає на нього зобов`язання із відшкодування Оператору шкоди або збитків, завданих такими діями або бездіяльністю Замовника (пункт 2.2 Договору).

6.4. Приймання-передача газу, документальне оформлення та подання звітності оператору здійснюються відповідно до вимог кодексу (пункт 2.4 Договору).

6.5. Додаток 1 є невід`ємною частиною Договору у випадку, коли Замовнику надається право використання гарантованої та/або переривчастої потужності, крім випадку замовлення потужності на добу наперед.

Додаток 2 є невід`ємною частиною Договору у випадку, коли Замовнику надається право використання потужності, з обмеженнями, крім випадку замовлення потужності на добу наперед.

Додаток 3 є невід`ємною частиною Договору у випадку, коли Замовником є оператор газорозподільної системи, прямий споживач, газовидобувне підприємство або виробник біогазу (пункт 2.7 Договору).

6.6. Взаємовідносини між Замовником та Оператором при забезпеченні (замовленні, наданні, супроводженні) послуг транспортування за Договором здійснюються Сторонами через інформаційну платформу Оператора відповідно до вимог Кодексу. Замовник набуває права доступу до інформаційної платформи з моменту підписання Договору, а його уповноважені особи - з моменту їх авторизації, що оформлюється наданим замовником повідомленням на створення облікового запису уповноважених осіб користувача платформи за формою, визначеною Кодексом. Після набуття права доступу до інформаційної платформи замовник зобов`язується дотримуватися порядку взаємодії з інформаційною платформою, визначеного Кодексом (пункт 2.8 Договору).

6.7. Замовник зобов`язаний: своєчасно та в повному обсязі оплачувати вартість наданих йому Послуг; дотримуватися обмежень, встановлених Договором та Кодексом; не перевищувати замовлені потужності, визначені в Договорі; здійснити своєчасну та повну оплату додаткової плати оператору у разі перевищення розміру замовленої потужності та/або плати за зміну умов (обмежень) користування потужністю з обмеженнями, та/або недотримання параметрів якості природного газу, який передається ним у газотранспортну систему, у порядку, визначеному Договором та Кодексом; здійснити своєчасну та повну оплату за перевищення розміру договірної потужності, додаткову плату за зміну умов (обмежень) використання потужності з обмеженнями, плату за добовий небаланс, плату за нейтральність балансування, додаткову плату у разі недотримання параметрів ФХП газу та плату за несанкціонований відбір природного газу з газотранспортної системи в порядку, визначеному Кодексом та цим Договором; здійснити у термін до 5 робочих днів з дня виставлення рахунка оплату вартості добових небалансів, якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів Замовника протягом звітного газового місяця (пункт 4.1 Договору).

6.8. Вартість послуги з балансування розраховується за фактичною вартістю, яка визначається відповідно до порядку, встановленого Кодексом (пункт 7.14 Договору).

6.9. Вартість послуг договірної потужності визначається виходячи з обсягу замовленої потужності Замовника згідно з додатком 1 до Договору (розподіл потужності) та/або додатком 2 до Договору (розподіл потужності з обмеженнями) та/або обсягу підтвердженої номінації у випадку замовлення потужності на період однієї газової доби (пункт 8.1 Договору).

6.10. Сторони дійшли згоди, що у разі виникнення у Замовника добового небалансу Оператор здійснює купівлю/продаж природного газу Замовника в обсягах добового небалансу (пункт 9.1 Договору).

6.11. У разі виникнення у Замовника негативного добового небалансу Оператор здійснює продаж Замовнику, а Замовник купівлю в Оператора природного газу в обсягах негативного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом XIV Кодексу (пункт 9.2 Договору).

Водночас, згідно з абзацом другим пункту 9.2 Договору, у разі виникнення у Замовника позитивного добового небалансу Оператор здійснює купівлю у Замовника, а Замовник продаж природного газу Оператору в обсягах позитивного добового небалансу за ціною, яка встановлюється розділом ХІV Кодексу.

6.12. У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, Оператор до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає Замовнику рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у термін до 5 робочих днів, крім вартості послуг, визначених абзацом другим цього пункту. Оплата вартості щодобових небалансів оператором газорозподільної системи за рахунок виділених субвенцій з державного бюджету на покриття пільг, субсидій та компенсацій побутовим споживачам проводиться у строки та за процедурою, передбаченою чинним законодавством, у сумі, що не перевищує вартості послуг розподілу фактично спожитого природного газу зазначеними споживачами за розрахунковий період (пункт 9.3 Договору).

6.13. Розбіжності щодо вартості добових небалансів підлягають урегулюванню відповідно до умов Договору або в суді. До прийняття рішення суду вартість добових небалансів, яку Замовник зобов`язаний сплатити у строк, визначений пунктом 9.3 Договору, визначається за даними Оператора (пункт 9.6 Договору).

6.14. Послуги, які надаються за Договором, за винятком послуг балансування, оформлюються Оператором і Замовником актами наданих послуг (пункт 11.1 Договору).

6.15. Відповідно до пункту 11.2. Договору оператор до п`ятнадцятого числа місяця, наступного за звітним, направляє Замовнику два примірники акта наданих послуг за газовий місяць, підписані уповноваженим представником та скріплені печаткою Оператора.

6.16. Замовник протягом двох днів з дати одержання акта наданих послуг зобов`язується повернути Оператору один примірник оригіналу акта наданих послуг, підписаного уповноваженим представником та скріпленого печаткою Замовника, або надати в письмовій формі мотивовану відмову від Підпирання акта наданих послуг. У випадку відмови від підписання акта наданих послуг розбіжності підлягають урегулюванню відповідно до умов Договору або в судовому порядку. До прийняття рішення судом вартість послуг визначається за даними Оператора (пункт 11.3 Договору).

6.17. За пунктом 11.4 Договору врегулювання щодобових небалансів оформлюється одностороннім актом за підписом Оператора на весь обсяг щодобових небалансів. В акті зазначаються щодобові обсяги небалансів, а також ціни, за якими оператор врегулював щодобові небаланси (у розрізі кожної доби).

6.18. Договір набирає чинності з дня його укладання, поширює свою дію на відносини, що склались між Сторонами з 01 січня 2020 року та діє до 31 грудня 2020 року. Цей Договір вважається продовженим на кожний наступний календарний рік, якщо не менше ніж за місяць до закінчення строку дії Договору жодною із Сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов (пункт 17.1 Договору).

6.19. За умовами пункту 19.1 Договору сторони обмінюються інформацією, що стосується надання Послуг, відповідно до порядку і в строки, передбачені Кодексом.

6.20. Будь-яке повідомлення, вимога, звіт або інша інформація, що мають бути надані за Договором, повинні бути письмово оформлені і вважаються наданими, якщо їх надіслано на адреси вказані в Договорі, рекомендованим листом зі сплаченим поштовим збором, вручено кур`єром особисто уповноваженій особі Сторони або у погоджених випадках направлено електронною поштою (пункт 19.2 Договору).

6.21. Повідомлення вимоги звіти або інша інформація, надіслані або передані за допомогою засобів, зазначених у пункті 19.2 цього розділу, вважаються отриманими адресатом на дату їх отримання.

6.22. У додатку №3 до Договору сторонами визначено перелік комерційних вузлів обліку газу, фактично встановлених у пунктах приймання-передачі газу.

6.23. Матеріали справи містять Реєстр файлів, завантажених до Інформаційної платформи АТ "Житомиргаз" за січень 2020 Форма 2 - Інформація про попередні та остаточні прогнози відборів/споживання природного газу споживачами, що не вимірюються щодобово, і відбори/споживання природного газу споживачами, що вимірюються щодобово (протягом доби).

7. Порядок та межі розгляду справи судом касаційної інстанції. Порядок розгляду клопотань.

7.1. Ухвалою Верховного Суду від 24.01.2022 зокрема відкрито касаційне провадження у справі №906/1261/20 за касаційною скаргою Оператора ГТС на підставі пунктів 1, 3 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

7.2. Від АТ "Житомиргаз" 09.02.2022 до Верховного Суду надійшло клопотання про закриття касаційного провадження.

7.3. Розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 17.02.2022 у зв`язку з перебуванням судді Бенедисюка І.М. у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №906/1261/20, відповідно до якого визначено склад колегії суддів: Малашенкова Т.М. (головуючий), Булгакова І.В., Колос І.Б.

7.4. Оператор ГТС 18.02.2022 надіслав до Суду заперечення проти клопотання про закриття касаційного провадження.

7.5. Протокольною ухвалою Верховного Суду вирішено розглянути зазначене клопотання та заперечення на нього спільно з касаційною скаргою.

7.6. Розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 22.02.2022 у зв`язку з перебуванням судді Колос І.Б. на лікарняному, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи №906/1261/20, відповідно до якого визначено склад колегії суддів: Малашенкова Т.М. (головуючий), Булгакова І.В., Львов Б.Ю.

7.7. Оператор ГТС 22.02.2022 та АТ "Житомиргаз" 24.02.2022 подали до Суду клопотання про відкладення розгляду справи.

7.8. Також 24.02.2022 АТ "Житомиргаз" подало до Суду письмові пояснення.

7.9. Ухвалою Верховного Суду від 24.02.2022 у справі №906/1261/20 знято з розгляду касаційну скаргу Оператора ГТС.

7.10. З урахуванням режиму воєнного стану, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 №64/2022 (із внесеними в подальшому змінами), затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, та можливості повітряної тривоги в місті Києві, у Верховному Суді встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи.

7.11. Отже, судове засідання у справі №906/1261/20, призначене на 24.02.2022 не відбулося з причин незалежних від Суду та учасників справи.

7.12. Ухвалою Верховного Суду від 11.04.2022 розгляд касаційної скарги Оператора ГТС у справі №906/1261/20 призначено на 31.05.2022 о 15:00.

7.13. Оператор ГТС та АТ "Житомиргаз" 30.05.2022 подали до Суду додаткові письмові пояснення.

7.14. Оператор ГТС 15.06.2022 подав до Суду письмові пояснення.

7.15. АТ "Житомиргаз" 16.06.2022 подало Суду додаткові пояснення.

7.16. Протокольною ухвалою Верховного Суду від 16.06.2022 вирішено розглянути зазначені письмові пояснення спільно з касаційною скаргою.

7.17. АТ "Житомиргаз" 08.07.2022 подало Суду клопотання про зупинення провадження у справі №906/1261/20 до прийняття Великою Палатою Верховного Суду судового рішення у справі №910/11273/20 за результатами касаційного розгляду.

7.18. Ухвалою Верховного Суду від 12.07.2022 відмовлено у задоволенні клопотання про зупинення провадження у справі до розгляду Великою Палатою Верховного Суду.

7.19. Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року №64/2022, затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

7.20. Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 14 березня 2022 року №133/2022 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

7.21. Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 18 квітня 2022 року №259/2022 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

7.22. Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 17 травня 2022 року №341/2022 частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-IX (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-IX, та від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року №2212-IX), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

7.23. З урахуванням режиму воєнного стану та можливості повітряної тривоги в місті Києві у Верховному Суді встановлено особливий режим роботи й запроваджено відповідні організаційні заходи.

7.24. Враховуючи зазначені факти та обставини, справу розглянуто Судом у розумні строки.

7.25. Відповідно до частини першої статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

7.26. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази (частина друга статті 300 ГПК України).

7.27. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, передбачені пунктами 1, 3, 4, 8 частини першої статті 310, частиною другою статті 313 цього Кодексу, а також у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (частина четверта статті 300 ГПК України).

ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ

8. Джерела права та акти їх застосування. Оцінка аргументів учасників справи і висновків попередніх судових інстанцій

8.1. Дослідивши зміст судових рішень та матеріали справи у їх контексті з доводами касаційної скарги щодо правового регулювання питання негативних небалансів природного газу, Верховний Суд дійшов таких висновків.

8.2. За своїми ознаками у контексті підстав касаційного оскарження судових рішень доводи скаржника фактично ґрунтуються на підставах, правове регулювання яких визначено пунктами 1, 3 частини другої статті 287 ГПК України.

8.3. Відповідно до частини четвертої статті 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» єдність системи судоустрою забезпечується, зокрема єдністю судової практики.

8.3.1. Єдність судової практики є фундаментальною засадою здійснення судочинства і визначається тим, що має гарантувати стабільність правопорядку, об`єктивність і прогнозованість правосуддя. Застосування ж судами різних підходів до тлумачення законодавства, навпаки, призводить до невизначеності закону, його суперечливого та довільного застосування. Також єдність судової практики є складовою вимогою принципу правової визначеності.

8.3.2. Відповідно до вимог частини першої статті 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Верховний Суд є найвищим судом у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

8.3.3. Створення і функціонування Верховного Суду має забезпечити послідовне, стале, однакове та зрозуміле правозастосування при розгляді спорів.

8.3.4. Відповідно до пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України, підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно в таких випадках, зокрема, якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.

8.3.5. Зі змісту вказаної норми вбачається, що вона спрямована на формування єдиної правозастосовчої практики шляхом висловлення Верховним Судом висновків щодо питань застосування тих чи інших норм права, які регулюють певну категорію правовідносин та підлягають застосуванню господарськими судами під час вирішення спору. Близька за змістом правова позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 09.11.2021 зі справи №904/8389/17, від 06.12.2021 зі справи №904/6340/19, від 14.12.2021 зі справи №910/3359/20.

8.3.6. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, зокрема, у разі необхідності врахування висновку щодо застосування норм права, викладеного у постанові Верховного Суду після подання касаційної скарги (частина четверта статті 300 ГПК України).

8.3.7. Згідно з частиною шостою статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

8.3.8. Відповідно до частини четвертої статті 236 ГПК України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

8.3.9. Тобто йдеться про врахування судами висновків щодо застосування відповідних норм права, викладених у постановах Верховного Суду, враховуючи статус Верховного Суду як найвищого суду у системі судоустрою України, який забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом. Близька за змістом права позиція викладена, зокрема, у постановах Верховного Суду від 12.11.2020 зі справи №904/3173/19, від 10.12.2020 зі справи №902/1414/13, від 26.08.2021 зі справи №910/15357/19.

8.4. Отже, з огляду на зміст, характер доводів скаржника, в ході касаційного перегляду оскаржуваних судових рішень Верховний Суд, ураховуючи правові позиції висловлені у постановах від 31.05.2022 у справі №904/5697/20 та від 19.06.2002 у справі №914/2718/20, частину шосту статті 13, статтю 17 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», частини другу та третю статті 2, частину четверту статті 300 ГПК України, вважає за необхідне надати оцінку щодо застосування судами норм матеріального права чи порушення норм процесуального права з урахуванням підстав касаційного оскарження та враховує таке.

8.5. Приймаючи рішення про часткове задоволення позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем доведено наявність у відповідача заборгованості з оплати за негативні щодобові небаланси за січень 2020 року.

8.6. Скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення про відмову у задоволенні позовних вимог, апеляційний господарський суд дійшов висновку про недоведеність позовних вимог.

8.7. Верховним Судом під час розгляду касаційної скарги зі справи встановлено, що згідно з постановами Верховного Суду у справі №904/5697/20 від 31.05.2022 та у справі №914/2718/20 від 19.07.2022 (які ухвалені після подання касаційної скарги у цій справі) визначено, що послуги балансування системи безпосередньо пов`язані із послугою транспортування природного газу.

Подібний правовий висновок викладено в постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 18.02.2022 у справі №918/450/20.

8.8. Крім того, Верховний Суд вказав, що: "за законом та Договором достатньою підставою для оплати послуг балансування є наявність небалансу в звітному місяці, який доводиться алокаціями (звітами), складеними оператором ГТС, на підставі інформації, наданої самим замовником. При цьому зазначена інформація є нерозривно пов`язаною зі звітністю сторін щодо надання послуг з транспортування газу безпосередньо" (дивись пункт 7.22 постанови у справі №904/5697/20 ухваленої 31.05.2022).

8.9. Та вказав, що: "для правильного вирішення даного спору за відсутності узгодженої позиції сторін щодо надання послуг балансування судам належало встановити обставини, пов`язані з наданням послуг власне транспортування газу, дослідити складені сторонами на виконання відповідних умов Договору акт приймання-передачі природного газу в спірний період, у тому числі з метою встановлення обсягів природного газу, визначених комерційними вузлами обліку у фізичних точках входу/виходу, як це передбачено Кодексом ГТС; акт наданих послуг; акт врегулювання щодобових небалансів за січень 2020 року" (пункт 7.25 постанови у справі №904/5697/20 ухваленої 31.05.2022).

Подібні правові висновки викладено і в постанові Верховного Суду від 19.07.2022 у справі №914/2718/20.

8.10. Під час розгляду даної справи Верховний Суд звертається до правової позиції викладеної у постанові від 02.06.2022 у справі №924/362/21 зокрема, що господарські операції - це факти підприємницької та іншої діяльності, що впливають на стан майна, капіталу, зобов`язань і фінансових результатів. Відповідно виникнення господарського зобов`язання з оплати товарів/робіт/послуг залежить від факту виконання або невиконання такої господарської операції, який і має бути доведений учасниками спірних правовідносин та встановлений судами, а не від самої по собі наявності документу, який містить такі відомості.

8.10.1. Визначальною ознакою господарської операції є те, що внаслідок її здійснення має відбутися реальний рух активів, отже, суду у розгляді справи належить досліджувати, окрім обставин оформлення первинних документів, наявність або відсутність реального руху товару/робіт/послуг на суму вказану в оформлених та направлених відповідно до вимог закону документах (обставини здійснення самої господарської операції виходячи із встановленої правової природи договору).

8.10.2. Відповідно до пунктів 1 і 2 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС оператор ГТС розраховує обсяг добового небалансу для кожного портфоліо балансування замовників послуг транспортування природного газу за кожну газову добу як різницю між алокаціями подач природного газу до ГТС та алокаціями відбору з ГТС (з урахуванням підтверджених торгових сповіщень).

8.11. У випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування за газову добу дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу відсутній добовий небаланс за цю газову добу.

8.12. У випадку якщо сума подач природного газу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу не дорівнює сумі відборів природного газу замовника послуг транспортування природного газу за цю газову добу, вважається, що у замовника послуг транспортування природного газу є добовий небаланс і до нього застосовується плата за добовий небаланс.

8.13. Згідно з пунктом 2 розділу XIII Кодексу ГТС замовники послуг транспортування зобов`язані своєчасно врегульовувати свої небаланси.

8.14. У главі 6 розділу XIV Кодексу ГТС передбачено порядок визначення обсягу добового небалансу та плати за нього. Так, плата за добовий небаланс застосовується таким чином: якщо обсяг добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є позитивним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, продав оператору ГТС природний газ в обсязі добового небалансу і, відповідно, має право на отримання грошових коштів від оператора ГТС у розмірі плати за добовий небаланс; якщо добовий небаланс замовника послуг транспортування природного газу за газову добу є негативним, то вважається, що замовник послуг транспортування природного газу на підставі попередньої згоди, наданої на умовах договору на транспортування природного газу, придбав природний газ в оператора ГТС в обсязі добового небалансу та повинен сплатити оператору ГТС плату за добовий небаланс (пункт 6 зазначеної норми).

8.15. Відповідно до пунктів 17, 18, 19 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС на підставі остаточних алокацій подач та відборів замовника послуг транспортування природного газу оператор ГТС здійснює розрахунок остаточного обсягу добового небалансу замовника послуг транспортування природного газу за кожну газову добу звітного місяця та визначає його остаточну плату за добовий небаланс за кожну газову добу і сумарно за звітний місяць.

8.16. Оператор ГТС до 12 числа газового місяця, наступного за звітним, надає замовнику послуг транспортування природного газу в електронному вигляді через інформаційну платформу інформацію про остаточні щодобові подачі та відбори (у розрізі споживачів замовника послуг транспортування природного газу), обсяги та вартість щодобових небалансів у звітному газовому місяці.

8.17. У випадку якщо загальна вартість щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця перевищує загальну вартість щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця, оператор ГТС до 14 числа газового місяця, наступного за звітним, надсилає замовнику послуг транспортування природного газу рахунок на оплату за добовий небаланс (розмір визначається як різниця між загальною вартістю щодобових негативних небалансів протягом звітного газового місяця та загальною вартістю щодобових позитивних небалансів протягом звітного газового місяця). Замовник послуг транспортування природного газу має оплатити рахунок на оплату за добовий небаланс у строк до 20 числа місяця, наступного за звітним.

8.18. Кодекс ГТС у розділі ХІІ детально регламентує визначення алокацій (на яких даних ґрунтуються, порядок здійснення тощо). Так, алокація природного газу по кожному замовнику послуг транспортування природного газу, поданих (отриманих) ним у точці входу та відібраних (переданих) у точці виходу за певний період, визначається оператором ГТС та доводиться ним до відома замовника послуг транспортування природного газу у порядку, визначеному цим Кодексом. Відповідальність за своєчасність, повноту і достовірність інформації, що надається відповідно до цього розділу, несе той суб`єкт, на якого покладається обов`язок щодо надання інформації оператору ГТС відповідно до цього розділу (пункти 3, 4 глави 1 розділу ХІІ Кодексу ГТС).

8.19. Згідно з пунктом 1 глави 3 розділу ХІІ Кодексу ГТС оператор ГТС надає замовнику послуг транспортування природного газу інформацію про його подачі та відбори/споживання природного газу, що вимірюються протягом доби, щодобово окремо по кожному з його споживачів щонайменше два рази на газову добу.

8.20. Водночас за змістом пункту 2 глави 3 розділу ХІІ Кодексу ГТС оператор газорозподільної системи, суміжне газовидобувне підприємство, газовидобувне підприємство, підключене безпосередньо до газорозподільної системи, оператор газосховищ, оператор установки LNG та прямий споживач надають оператору ГТС інформацію про подачі та відбори/споживання, що вимірюються протягом доби, не пізніше ніж за одну годину до закінчення строку надання такої інформації оператором ГТС замовникам послуг транспортування природного газу згідно з пунктом 1 цієї глави. При цьому інформація про добові обсяги подач та відборів/споживання, що вимірюються протягом доби, надається оператору ГТС не пізніше ніж о 08:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для зимового періоду або о 07:00 UTC (10:00 за київським часом) годині для літнього періоду після закінчення газової доби (D). Така інформація повинна надаватись в електронному вигляді через інформаційну платформу за встановленою оператором ГТС формою, погодженою Регулятором.

8.21. Оплата послуг балансування має бути здійснена замовником у разі надсилання оператором ГТС такому замовнику рахунку на оплату за добовий небаланс (пункт 19 глави 6 розділу XIV Кодексу ГТС), відсутності доказів самостійного врегулювання небалансу.

8.22. Алгоритм та порядок встановлення фактичних обставин кожної конкретної справи не є типовим та залежить, насамперед, від позиції сторін спору, а також доводів і заперечень, якими вони обґрунтовують свою позицію. Всі юридично значущі факти, які складають предмет доказування, що формується, виходячи з підстав вимог і заперечень сторін та норм матеріального права. Підстави вимог і заперечення осіб, які беруть участь у справі, конкретизують предмет доказування у справі, який може змінюватися в процесі її розгляду (така правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.07.2019 зі справи №910/4994/18).

8.23. За змістом рішення суду першої інстанції вбачається, що позивач на підтвердження вчинення балансуючих дій надав договори купівлі-продажу природного газу, укладені ним з акціонерним товариством «НАК «Нафтогаз України». У свою чергу, апеляційний господарський суд виходив з того, що позивач факт надання послуг балансування природного газу не довів.

8.24. Водночас відповідно до пункту 1 глави 6 розділу ІІІ Кодексу газорозподільних систем, затвердженого постановою НКРЕКП від 30.09.2015 № 2494 (у редакції, що діяла на час виникнення спірних правовідносин), оператор газорозподільної мережі укладає договір (договори) на закупівлю природного газу для покриття об`ємів (обсягів) фактичних втрат та виробничо-технологічних витрат природного газу в газорозподільній мережі для забезпечення фізичного балансування газорозподільної мережі та власної господарської діяльності.

8.25. Разом з тим, ТОВ «Оператор ГТС України» згідно з пунктом 10 розділу ХІІІ Кодексу ГТС як оператор газотранспортної системи для забезпечення власної господарської діяльності (у тому числі для балансування, власних виробничо-технічних потреб, покриття витрат та виробничо-технологічних витрат) придбаває природний газ у власника природного газу (у тому числі у газовидобувного підприємства, оптового продавця, постачальника) на загальних підставах та ринкових умовах.

8.26. Отже, відповідно до вимог чинного законодавства відповідач як оператор газорозподільної системи мав би або закупити природний газ для покриття об`ємів (обсягів) фактичних втрат та виробничо-технологічних витрат, або оплатити цей газ шляхом оплати послуг балансування Оператора ГТС; у свою чергу, Оператор ГТС для оплатного балансування має використовувати природний газ, який придбаний ним.

8.27. З огляду на наведене суд першої інстанції помилково обмежився посиланням на подання позивачем згаданих договорів купівлі-продажу природного газу із зазначенням предмету цих договорів, але не дослідив їх зміст та не встановив фактичні обставини, пов`язані із закупівлею позивачем природного газу для надання відповідачеві спірних послуг з балансування. Ці порушення не були усунуті і судом апеляційної інстанції.

8.28. Статтею 237 ГПК України визначено обов`язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позову.

8.29. Не з`ясувавши відповідних обставин та не дослідивши пов`язані з ними докази, суди попередніх інстанцій допустили порушення норм процесуального права, а саме статей 13, 86, 269, частини п`ятої статті 236 ГПК України.

8.30. Беручи до уваги те, що суди попередніх інстанцій допустили неправильне застосування норм матеріального права та порушили норми процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки не дослідили всі зібрані у справі докази та не надали їм належної оцінки, а також враховуючи передбачені частиною другою статті 300 ГПК України межі розгляду справи судом касаційної інстанції, судові рішення попередніх інстанцій, прийняті за результатами розгляду справи по суті заявлених позовних вимог, підлягають скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до суду першої інстанції, у зв`язку з чим Верховний Суд не формулює висновок з підстави відкриття касаційного провадження, передбаченої пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК України.

8.31. При цьому Верховний Суд з огляду на зазначену неповноту встановлення попередніми судовими інстанціями фактичних обставин справи, на даній стадії судового провадження відхиляє клопотання АТ "Житомиргаз" про закриття касаційного провадження.

8.32. Враховуючи, що суди попередніх інстанцій порушили вимоги статей 13, 86, 269, частини п`ятої статті 236 ГПК України щодо повного, всебічного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів, а також аргументів сторін, що мають значення для правильного вирішення даної справи, то наразі вирішення питання щодо необхідності та/або наявності/відсутності підстав щодо надання правового висновку Судом та щодо застосування порядку визначення маржинальної ціни в січні 2020 року є передчасним.

8.33. Колегія суддів касаційної інстанції з огляду на викладене зазначає, що учасникам справи надано вичерпну відповідь на всі істотні, вагомі і визначальні питання, що виникають при кваліфікації спірних відносин як у матеріально-правовому, так і у процесуальному сенсах, а доводи, викладені як у касаційній скарзі так у і відзиві та додаткових письмових поясненнях не спростовують вказаного висновку.

9. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

9.1. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд.

9.3. Отже, касаційна скарга позивача підлягає задоволенню частково; рішення судів попередніх інстанцій підлягають скасуванню, а справа - направленню на новий розгляд до суду першої інстанції.

9.4. У новому розгляді справи суду необхідно врахувати викладене в розділі 8 цієї постанови, з дотриманням вимог статей 13, 86, 237 ГПК України дослідити та оцінити всі доводи сторін, на яких ґрунтуються їх вимоги та заперечення, надати правову кваліфікацію відносинам сторін, зокрема, належним чином дослідити обставини надання послуг балансування у січні 2020 року, їх обсяг та вартість, фактичне виконання Договору, оформлення наданих послуг відповідними актами і в залежності від встановленого, відповідно до вимог чинного законодавства вирішити спір з належним обґрунтуванням мотивів і підстав такого вирішення у судовому рішенні.

10. Судові витрати

10.1. .Відповідно до статті 129 ГПК України у зв`язку із скасуванням ухвалених судових рішень і передачею справи на новий розгляд розподіл судових витрат у справі, у тому числі й сплаченого за подання апеляційної та касаційної скарг судового збору, здійснює господарський суд, який приймає рішення за результатами нового розгляду справи, керуючись загальними правилами розподілу судових витрат.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314, 315, 316, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Оператор газотранспортної системи України" задовольнити частково.

2. Рішення Господарського суду Житомирської області від 24.09.2021 та Постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 21.12.2021 у справі №906/1261/20 скасувати.

Справу №906/1261/20 передати на новий розгляд до Господарського суду Житомирської області.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя Т. Малашенкова

Суддя І. Булгакова

Суддя Б. Львов