ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2022 року м. Черкаси справа № 925/1165/16(925/1635/21)

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Боровика С.С. з помічником (за дорученням судді) Пастуховою О.С., за участю:

від позивача: не з`явився,

від відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом публічного акціонерного товариства Жашківський Маслозавод

до ОСОБА_1

про стягнення 2 680 432,92 грн.,

ВСТАНОВИВ:

Ліквідатор публічного акціонерного товариства Жашківський маслозавод Кучак Юрій Федорович звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до ОСОБА_1 про стягнення 2 680 432,92 грн. боргу за договором поворотної фінансової допомоги №63-16 від 27.09.2016.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 02.12.2021 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі і ухвалено проводити її розгляд за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання у справі призначено на 13.01.2022.

11.01.2022 від представника відповідача надійшла заява про застосування наслідків спливу позовної давності в частині стягнення 1 348 879,00 грн., мотивуючи тим,

що сторони уклали договір поворотної фінансової допомоги №63-16 від 27.09.2016 про передачу в тимчасове користування грошові кошти в сумі 1 331 553,92 грн.;

що сторони не уклали додаткових угод до договору щодо збільшення суми фінансової допомоги з 1 331 553,92 грн. до 2 680 432,92 грн.;

що кошти в сумі 1 348 879,00 грн. були перераховані позивачем відповідачеві поза договірними підставами та є такими, що набуті без достатньої правової підстави в розумінні ст.1212 ЦК України;

що право позивача вимагати повернення 1 348 879,00 грн., перерахованих відповідачеві, настало з дня першого та кожного наступного платежу, який було сплачено понад суму фінансової допомоги за п.1 оспорюваного договору, а саме:

1) 10.11.2016 - платіж в сумі 448 879,00 грн.;

2) 18.11.2016 - платіж в сумі 750 000,00 грн.;

3) 21.11.2016 - платіж в сумі 150 000,00 грн.;

що з моменту здійснення першого надмірного платежу позивач повинен був вчинити дії, спрямовані на повернення безпідставно сплачених коштів, чого зроблено ним не було.

Ухвалою суду від 13.01.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 15.03.2022.

08.02.2022 від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому просив суд відмовити у задоволенні позову, мотивуючи тим,

що спірний договір відповідач не підписував, а тому він є неукладеним, що підтверджується наступним:

- документи, що підтверджують проживання відповідача за кордоном у період укладення договору;

- відмітки у закордонному паспорті;

- заява свідка;

- акт податкової перевірки;

що кошти в сумі 2 680 432,92 грн. були перераховані позивачем відповідачеві поза договірними підставами (за неукладеним Спірним договором) та є такими, що набуті відповідачем без достатньої правової підстави в розумінні ст. 1212 ЦК України.

що трирічна позовна давність по вимогах позивача до відповідача щодо повернення всієї перерахованої суми коштів (2 680 432,92 грн.) спливла по 05.10.2019, 11.11.2019, 19.11.2019, 22.11.2019.

Ухвалою суду від 15.03.2022 судове засідання з розгляду справи призначено на 05.05.2022.

Ухвалою суду від 05.05.2022 судове засідання з розгляду справи призначено на 13.07.2022.

13.07.2022 від ліквідатора публічного акціонерного товариства Жашківський маслозавод Кучака Юрія Федоровича надійшли письмові пояснення, в яких зазначив наступне:

- з моменту перерахунку коштів договір вважається укладеним, не зважаючи на документи, що підтверджують проживання відповідача за кордоном у період укладення договору;

- договір скріплено печатками сторін;

- заява свідка не може спростовувати факт вчинення договору та є недопустимим доказом його не укладення;

- факт перерахування позивачем відповідачеві коштів останнім не заперечується;

- обставини укладення договору було встановлено Господарським судом Черкаської області у справі №925/1165/16(925/203/21);

- твердження відповідача про нескладність договору суперечить його попередній поведінці і є недобросовісним та зводиться до спроби фактично уникнути виконання зобов`язань в частині повернення отримання грошових коштів;

- строк виконання зобов`язання настав 27.09.2019, тому встановлений трирічний строк позовної давності спливає тільки 27.09.2022.

05.07.2022 від представника позивача надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

05.07.2022 від представника відповідача надійшла заява про проведення судового засідання в режимі відеоконференції.

Ухвалами суду від 05.07.2022 та 06.07.2022 відмовлено у задоволенні заяв представників сторін у зв`язку з тим, що час, на який ухвалою суду призначено судове засідання у даній справі, вже заброньований іншими користувачами для проведення судових засідань в режимі відеоконференції, тому для проведення судового засідання у цій справі в режимі відеоконференції у призначений ухвалою суду час немає технічних можливостей.

13.07.2022 у судове засідання представники сторін не з`явились.

Від ліквідатора публічного акціонерного товариства Жашківський маслозавод Кучака Юрія Федоровича надійшло клопотання про розгляд справи без його участі, позов підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача причин неявки не повідомив, хоча був належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового засідання, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (представнику відповідача Собченко О.К.).

Враховуючи неявку сторін, суд розглядає справу за наявними матеріалами.

Дослідивши наявні у справі письмові докази, з`ясувавши обставини справи, суд встановив наступне.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 08.11.2016 відкрито провадження у справі №925/1165/16 про банкрутство ПАТ "Жашківський Маслозавод", введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, введено процедуру розпорядження майном боржника строком на сто п`ятнадцять календарних днів, розпорядником майна боржника призначено арбітражного керуючого Каплю С.В.

Постановою Господарського суду Черкаської області від 18.11.2019 ПАТ "Жашківський Маслозавод" визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру, ліквідатором банкрута призначено арбітражного керуючого Кучака Ю.Ф.

На даний час провадження у справі №925/1165/16 перебуває на стадії ліквідаційної процедури.

Ліквідатор ПАТ Жашківський маслозавод, арбітражний керуючий Кучак Юрій Федорович, на виконання своїх повноважень відповідно до вимог Кодексу України з процедур банкрутства звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовом до Шевченка Ігоря Юрійовича про стягнення 2 680 432,92 грн. боргу за договором поворотної фінансової допомоги №63-16 від 27.09.2016.

Згідно з ч.1 та ч.2 ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства спори, стороною в яких є боржник, розглядаються господарським судом за правилами, передбаченими Господарським процесуальним кодексом України, з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Господарський суд, у провадженні якого перебуває справа про банкрутство, в межах цієї справи вирішує всі майнові спори, стороною в яких є боржник; спори з позовними вимогами до боржника та щодо його майна; спори про визнання недійсними результатів аукціону; спори про визнання недійсними будь-яких правочинів, укладених боржником; спори про повернення (витребування) майна боржника або відшкодування його вартості відповідно; спори про стягнення заробітної плати; спори про поновлення на роботі посадових та службових осіб боржника; спори щодо інших вимог до боржника.

Склад учасників розгляду спору визначається відповідно до Господарського процесуального кодексу України.

Господарський суд розглядає спори, стороною в яких є боржник, за правилами, визначеними Господарським процесуальним кодексом України. За результатами розгляду спору суд ухвалює рішення.

Під час виконання повноважень ліквідатора банкрута, арбітражним керуючим Кучаком Ю.Ф. встановлено, що 27.09.2016 між ПАТ "Жашківський маслозавод" (надалі - Боржник/Позивач) та ФОП Шевченко Ігорем Юрійовичем (надалі - Відповідач) було укладено договір поворотної фінансової допомоги №63-16, відповідно до умов якого ПАТ "Жашківський маслозавод" зобов`язувався передати в тимчасове користування грошові кошти в сумі 1 331 553,92 грн., а Відповідач зобов`язувався повернути дану суму коштів в строк та на умовах, передбачених цим Договором.

Як зазначено у п. 2 Договору, допомога за цим договором не передбачає нарахування процентів або надання інших видів компенсацій у вигляді плати за користування коштами.

Пунктом 3 Договору визначено, що сторони домовились, що Відповідач зобов`язується повернути отриману допомогу в повному обсязі не пізніше 27.09.2019.

Договір скріплений печатками та підписаний обома сторонами.

Як вбачається з виписки по рахунку боржника, відкритому у ПАТ «Банк Восток», - 04.10.2016 року Боржник перерахував Відповідачу згідно Договору грошові кошти на загальну суму 1 331 553,92 грн.; Боржник перерахував Відповідачу згідно Договору грошові кошти на загальну суму 448 879,00 грн.; Боржник перерахував Відповідачу згідно Договору грошові кошти на загальну суму 750 000,00 грн.; Боржник перерахував Відповідачу згідно Договору грошові кошти на загальну суму 150 000,00 грн.

Таким чином, загальна сума перерахованих Боржником Відповідачу коштів за період з 04.10.2016 по 21.11.2016 згідно Договору склала 2 680 432,92 грн.

Однак, Відповідач отримані кошти у строк передбачений п.3 Договору не повернув, зобов`язання щодо повернення коштів не виконав.

Згідно з ПКУ поворотна фінансова допомога (ПФД) сума коштів, що надійшла платникові податків у користування за договором, який не передбачає нарахування процентів або надання інших видів компенсацій у вигляді плати за користування такими коштами, та є обов`язковою до повернення (пп. 14.1.257 ПКУ).

Суб`єкт господарювання (підприємство чи підприємець) може як отримувати, так і надавати ПФД. Своєю чергою, розмір такої допомоги законодавчо не обмежений.

Неповернена фінансова допомога фактично є дебіторською заборгованістю, яку відображають в обліку за своїми правилами.

Таким чином Договір безвідсоткової фінансової допомоги за своєю правовою природою є договором позики.

За договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання коштів або інших речей, визначених родовими ознаками (ч. 1 ст. 1046 ЦКУ).

На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей (ч. 2 ст. 1047 ЦКУ).

Суд відхиляє твердження представника відповідача про те, що договір є неукладеним (невчиненим), зважаючи на наступне.

Порядок укладення господарських договорів врегульовано нормами цивільного права та господарського законодавства.

Згідно з частиною сьомою статті 179 Господарського кодексу України Господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Господарський договір вважається укладеним, якщо між сторонами у передбачених законом порядку та формі досягнуто згоди щодо усіх його істотних умов. Істотними є умови, визнані такими за законом чи необхідні для договорів даного виду, а також умови, щодо яких на вимогу однієї із сторін повинна бути досягнута згода (частина друга статті 180 Господарського кодексу України).

Відповідно до частини першої статті 181 Господарського кодексу України (в редакції чинній на час виникнення ня спірних правовідносин) господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 11 Цивільного кодексу України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.

Згідно з ч.1 ст.626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Статтею 640 Цивільного кодексу України унормовано, що договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозицїї. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії.

Зміст даної статті кореспондується з положеннями ст.1046 ЦК України, яка визначає, що договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.

Відповідно до ст.647 ЦК України договір є укладеним у місці проживання фізичної особи або за місце знаходженням юридичної особи, яка зробила пропозицію укласти договір, якщо інше не встановлено договором.

З моменту перерахування коштів Договір поворотної фінансової допомоги №63-16 від 27.09.2016 вважається укладеним за місцезнаходженням ПАТ «Жашківський маслозавод», яким є м. Жашків, не зважаючи на документи, що підтверджують проживання Відповідача за кордоном у період укладення Спірного договору та відмітки в закордонному паспорті Відповідача.

Поряд з цим, як було зазначено вище, договір скріплено печатками та підписами сторін.

Відповідно до ст.87 Господарського процесуального кодексу України:

1. Показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Не є доказом показання свідка, який не може назвати джерела своєї обізнаності щодо певної обставини, або які ґрунтуються на повідомленнях інших осіб.

2. На підставі показань свідків не можуть встановлюватися обставини (факти), які відповідно до законодавства або звичаїв ділового обороту відображаються (обліковуються) у відповідних документах. Законом можуть бути визначені інші обставини, які не можуть встановлюватися на підставі показань свідків.

3. Сторони, треті особи та їх представники за їхньою згодою, в тому числі за власною ініціативою, якщо інше не встановлено цим Кодексом, можуть бути допитані як свідки про відомі їм обставини, що мають значення для справи.

4. Показання свідка, що ґрунтуються на повідомленнях інших осіб, не беруться судом до уваги.

За змістом абз.2 ч.1 ст.218 ЦК України заперечення однією із сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин може доводитися письмовими доказами, засобами аудіо-, відеозапису та іншими доказами. Рішення суду не може грунтуватися на свідченнях свідків.

Відтак, заява свідка не може спростовувати факт вчинення Договору поворотної фінансової допомоги №63-16 від 27.09.2016.

Верховний Суд у справі №910/23097/17 (постанова від 29 червня2021 року) дійшов до наступних висновків, зокрема:

« 4.20. Частиною 1 статті 181 ГК України встановлено, що господарський договір за загальним правилом викладається у формі єдиного документа, підписаного сторонами. Допускається укладення господарських договорів у спрощений спосіб, тобто шляхом обміну листами, факсограмами, телеграмами, телефонограмами тощо, а також шляхом підтвердження прийняття до виконання замовлень, якщо законом не встановлено спеціальні вимоги до форми та порядку укладення даного виду договорів (частина перша статті 181 ГК України).

4.21. За загальним правилом, недодержання письмової форми договору (відсутність єдиного документа тощо) не свідчить про недійсність чи неукладеність правочину. Загальним наслідком недодержання вимоги закону про письмову форму правочину є обмеження доказів, які допускається наводити в разі заперечення однією зі сторін факту вчинення правочину або оспорювання окремих його частин. Допустимими є письмові докази, засоби аудіо-, відеозапису та інші докази. Недопустимими є свідчення свідків.»

Таким чином, заява свідка є недопустимим доказом неукладення Договору поворотної фінансової допомоги №63-16 від 27.09.2016.

На виконання умов Договору поворотної фінансової допомоги №63-16 від 27.09.2016 Позивачем на користь Відповідача було перераховано 2 680 432,92 грн.

Відповідачем дані обставини не заперечуються.

Належними доказами, які підтверджують наявність заборгованості за укладеним кредитним договором та її розміру, є первинні документи, оформлені відповідно до статті 9 Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність".

Згідно із зазначеною нормою закону підставою для бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи. Для контролю та впорядкування оброблення даних на підставі первинних документів можуть складатися зведені облікові документи. Первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі.

Пунктом 5.6 Положення про організацію операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 18 червня 2003 року №254, виписки з особових рахунків клієнтів є підтвердженням виконаних за день операцій і призначаються для видачі або відсилання клієнту.

Такого ж змісту норма міститься у пункті 62 Положення про організацію бухгалтерського обліку, бухгалтерського контролю під час здійснення операційної діяльності в банках України, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 04 липня 2018 року №75.

Таким чином, банківські виписки з рахунків позичальника є належними та допустимими доказами у справі, що підтверджують рух коштів на конкретному банківському рахунку, вміщують записи про операції, здійснені протягом операційного дня, та є підтвердженням виконаних за день операцій. Тобто, виписки за картковими рахунками можуть бути належними доказами заборгованості за кредитними договорами (постанова ВС від 25.05.2021 р. у справі №554/4300/16-ц).

Відтак, виписки по рахунку Боржника, відкритому у ПАТ «Банк Восток», є належними доказами укладення Договору.

Стосовно заяви представника відповідача про застосування наслідків спливу позовної давності в частині стягнення 1 348 879,00 грн., суд зазначає наступне.

Відповідно до частини 1 статті 256 Цивільного кодексу України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно з частиною першою статті 257 Цивільного кодексу України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

У постанові Верховного Суду від 11.02.2020 у справі №10/5026/995/2012 зазначено, що при визначенні початку перебігу позовної давності у спорі за вимогами боржника/арбітражного керуючого, не допускається врахування як обставин (дати) порушення провадження у справі про банкрутство та дати призначення (заміни кандидатури) арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, ліквідатора), оскільки ні Закон про банкрутство (положення якого втратили чинність), ні Кодекс України з процедур банкрутства не встановлюють спеціальних норм про позовну давність (у тому числі щодо звернення до суду арбітражного керуючого із заявою про визнання недійсними правочинів, укладених боржником). Отже, до цих правовідносин застосовуються загальні норми позовної давності. Для юридичної особи, як сторони правочину (договору тощо), днем початку перебігу позовної давності слід вважати день вчинення правочину, оскільки він збігається із днем, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права за цим правочином.

Згідно із частиною п`ятою статті 267 Цивільного кодексу України, якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Європейський Суд з прав людини у рішенні від 20.12.2007 у справі "Фінікарідов проти Кіпру" зазначив, що механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права.

Відповідно до правової позиції, викладеної у постанові Верховного Суду від 03.10.2018 у справі № 752/4422/17, позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п`ятої статті 267 Цивільного кодексу України позивач має право отримати судовий захист у разі визнання судом поважними причин пропуску позовної давності. Поважними причинами пропуску позовної давності є такі обставини, які роблять своєчасне пред`явлення позову неможливим або утрудненим. Якщо суд дійде висновку про те, що позовна давність пропущена з поважної причини, то у своєму рішенні наводить відповідні мотиви на підтвердження цих висновків.

Враховуючи те, що даний позов розглядається в межах справи про банкрутство публічного акціонерного товариства Жашківський Маслозавод, після відкриття провадження у справі про банкрутство боржник перебуває в особливому правовому режимі; щодо боржника норми Кодексу України з процедур банкрутства мають пріоритет у застосуванні у порівнянні з іншими нормами чинного законодавства; ліквідатор банкрута виконує свої повноваження відповідно до положень Кодексу України з процедур банкрутства, Суд відхиляє доводи представника відповідача щодо неповажності пропуску строку позовної давності в частині стягнення 1 348 879,00 грн.

Суд також враховує правову позицію Судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду, викладену в п. 10.20 постанови від 11.02.2020 р. у справі №10/5026/995/2012, відповідно до якої вирішуючи питання щодо поважності причин пропущення позовної давності у спірних правовідносинах, суд, з огляду на положення статті 13 ЦК України ("Межі здійснення цивільних прав"), має враховувати добросовісність поведінки як позивача (заявника), так і відповідача протягом всього періоду з моменту виникнення права на захист порушеного права (права на позов) і до моменту звернення з позовом.

При цьому, у правовідносинах щодо яких спір у цій справі, суд вважає добросовісною поведінку позивача та недобросовісною поведінку відповідача.

Відповідно до ст. 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Згідно з частиною 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Частинами 1, 3 статті 74 ГПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Відповідно до статті 76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Згідно з частиною 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Відповідно до статті 78 ГПК України достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Відповідно до 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінивши докази у справі в їх сукупності, керуючись своїм внутрішнім переконанням, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають до задоволення.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України у зв`язку із задоволенням позову сплачений позивачем за подання позову судовий збір необхідно покласти на відповідача.

Керуючись статтями 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити повністю.

2.Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь публічного акціонерного товариства «Жашківський маслозавод» (19201, Черкаська обл., м. Жашків, вул. Маслозаводська, буд. 6, ) 2 680 432,92 грн. боргу за Договором поворотної фінансової допомоги №63-16 від 27.09.2016 та 40 206,49 грн. витрат зі сплати судового збору.

Видати наказ.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги це рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 13.07.2022.

Суддя С.С. Боровик