ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2022 року м. Дніпро Справа № 904/7841/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді Чередка А.Є. (доповідач)

суддів: Мороза В.Ф., Верхогляд Т.А.

при секретарі судового засідання: Радіновському Р.Л.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3

на рішення Господарського суду Дніпропетровської області (суддя Ліпинський О.В.) від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21

за позовом ОСОБА_1 , м. Дніпро

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Новокримський 5", м. Дніпро

про визнання недійсним рішення загальних зборів, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2021р. ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернулась до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Новокримський 5" (далі - Відповідач) про визнання недійсним рішення загальних зборів від 08.07.2021.

Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 в задоволенні позову відмовлено в повному обсязі.

Не погодившись з даним рішенням господарського суду, до Центрального апеляційного господарського суду звернулася ОСОБА_1 із апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги позивача в повному обсязі.

В обґрунтування апеляційної скарги апелянт узагальнено вказує наступне:

- висновок суду першої інстанції щодо встановленості факту присутності позивача на зборах спростовується змістом відповіді на відзив, згідно з якою позивач такий факт заперечує. При цьому, акт про відмову від реєстрації та голосування на загальних зборах ОСББ "Новокримський 5" та заяву свідка ОСОБА_4 апелянт вважає неузгодженими, нечіткими і складеними зацікавленими особами;

- висновок суду першої інстанції про те, що квартири АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 та АДРЕСА_10 (загальною площею 705,3 кв.м.) належать на праві власності Громаді м. Дніпра є припущеннями не підтвердженими належними та допустимими доказами, оскільки інформація щодо підтвердження права власності на ці квартири відсутня в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно;

- в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження участі уповноважених представників Територіальної громади м. Дніпра, як суб`єкта права комунальної власності (в особі Дніпровської міської ради) під час проведення загальних зборів ОСББ "Новокримський 5", які відбулися 08.07.2021р., оскільки на підтвердження такого представництва до матеріалів справи надана копія довіреності від 31.03.2021р., що видана Управлінням з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.03.2022р., у складі колегії суддів: головуючий суддя Чередко А.Є., судді Коваль Л.А., Кузнецов В.О., відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21.

Апеляційним господарським судом у постановленій ухвалі зазначено, що у зв`язку із затвердженням Верховною Радою Указу Президента України від 24.02.2022р. № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні, про день, час та місце судового засідання учасники провадження у справі будуть повідомлені додатково ухвалою суду.

З метою забезпечення стабільного здійснення судочинства в умовах воєнного стану, враховуючи положення Закону України "Про правовий режим воєнного стану", ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 10.05.2022р. розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 06.06.2022р.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 06.06.2022р. розгляд апеляційної скарги відкладено в судове засідання на 04.07.2022р.

31.05.2022р. представником Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Новокримський 5" подано відзив на апеляційну скаргу, у відповідності до якого відповідач заперечує проти її задоволення та просить рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 залишити без змін.

В обґрунтування своїх заперечень на доводи апелянта, викладені в апеляційній скарзі, відповідач узагальнено вказує наступне:

- відповідачем було надано до матеріалів справи акт про відмову від реєстрації та голосування на загальних зборах ОСББ "Новокримський 5" та заяву свідка ОСОБА_4 , які є доказами на підтвердження присутності позивача на загальних зборах. При цьому, відповідач наголошує на відсутність суперечності у вказаних документах;

- відсутність у Єдиному державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомостей про власників квартир свідчить про те, що такі квартири належать територіальній громаді м. Дніпра, від імені якої діє Дніпровська міська рада;

- твердження апелянта про те, що Управління з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради не має повноважень видавати довіреності на право голосування на загальних зборах ОСББ, спростовується відповідними актами Дніпровської міської ради.

Також, до Центрального апеляційного господарського суду звернулися ОСОБА_2 та ОСОБА_3 із апеляційною скаргою, в якій просять скасувати рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 06.06.2022р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 та приєднано її до спільного розгляду з апеляційною скаргою ОСОБА_1 , розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 04.07.2022р.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 04.07.2022р. розгляд апеляційних скарг відкладено в судове засідання на 25.07.2022р.

На підставі розпорядження керівника апарату суду щодо повторного автоматизованого розподілу справи у зв`язку з перебування у відпустці суддів Коваль Л.А. та Кузнецова В.О. та на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.07.2022р. для розгляду справи № 904/7841/21 обрано колегію суддів у складі: головуючий суддя Чередко А.Є., судді Верхогляд Т.А., Мороз В.Ф.

25.07.2022р. до Центрального апеляційного господарського суду від ОСОБА_1 надійшла відповідь на відзив на апеляційну скаргу, в якій позивач наводить доводи вже викладені нею в апеляційній скарзі, а також просить суд розглянути подану нею апеляційну скаргу за її відсутності.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги ОСОБА_1 , заслухавши пояснення представника відповідача, дослідивши матеріали справи, судова колегія дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги позивача, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи та вірно встановлено місцевим господарським судом, установчими зборами співвласників квартир у багатоквартирному будинку АДРЕСА_11 (протокол № 1 від 27.06.2016 року), створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Новокримський 5 та затверджено Статут ОСББ Новокримський 5.

Згідно наданих у справу доказів, зокрема, витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, Позивач є власником квартири АДРЕСА_12 , а отже, є співвласником зазначеного житлового будинку та наділений обсягом прав, визначених Законом України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Згідно п. 3.4 Статуту ОСББ Новокримський 5 загальні збори скликаються і проводяться правлінням об`єднання (ініціативною групою). Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік.

03.11.2020 року співвласниками багатоквартирного будинку Новокримський 5 у кількості 11 осіб створено ініціативну групу з підготовки, скликання і проведення загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку Новокримський 5 за адресою: АДРЕСА_13 . (том 1, а.с. 58-60).

08.07.2021 року проведено загальні збори співвласників багатоквартирного будинку Новокримський 5 результати яких оформлені протоколом від 08.07.2021 року (том 1, а.с. 12-18), додатком до якого є листки письмового опитування (том 1, а.с. 110-250, том 2, а.с. 1-250, том 3, а.с. 1-158).

Згідно загальної інформації, яка наведена в протоколі від 08.07.2021 року, на час проведення зборів загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку становить 521 особу. Загальна площа квартир та нежитлових приміщень будинку складає 20 636 кв.м. В письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 278 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення загальною площею 11 088,41 кв.м., що складає 53,73%.

Відповідно до змісту наданих у справу списків присутніх на загальних зборах (том 1, а.с. 95-100), загальна кількість осіб, що були присутні на зборах 08.07.2021 року становить 68 осіб.

За змістом протоколу оскаржуваних зборів від 08.07.2021 року, з питань порядку денного зборами прийнято наступні рішення:

1. Обрати новий склад членів правління ОСББ Новокримський 5, а саме: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 .

2. Обрати новий склад членів ревізійної комісії, а саме: ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ОСОБА_16 , ОСОБА_17 .

3. Залишити без змін кошторис на утримання будинку та прибудинкової території з розрахунку 4 грн. 50 коп. за 1 м2 (на місяць) загальної площі квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласникові.

4. Затвердити новий штатний розклад у кількості 5 одиниць: голова правління, заступник голови правління, бухгалтер, прибиральник території, прибиральник службових приміщень, технічний службовець.

5. Відхилити прийняття участі ОСББ Новокримський 5 у програмах з співфінансування Дніпровської міської ради по сприянню діяльності ОСББ у 2022 2023 роках.

Протокол підписано головою та секретарем зборів, справжність підписів яких засвідчена приватним нотаріусом ДМНО Глуковою Ю.В. 26.07.2021 року.

Звертаючись до суду з позовом про оскарження зазначеного вище рішення загальних зборів ОСББ Новокривський 5, позивач посилалася на недотримання вимог закону в частині належного повідомлення про скликання таких зборів.

Ухвалюючі оскаржуване рішення про відмову у задоволенні позовних вимог місцевий господарський суд дійшов висновку, що недотримання вимог чинного законодавства під час скликання та проведення оскаржуваних зборів, зокрема, недотримання порядку письмового повідомлення позивача про скликання зборів, недотримання порядку під час проведення письмового опитування та підрахунку голосів, не обмежили позивача в можливості реалізувати своє право на участь у зборах, а також, не вплинули на результати прийняття рішення, що виключає підстави для задоволення заявлених вимог, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції, з огляду на наступне.

Зі змісту ст.ст. 15, 16 Цивільного кодексу України, ст. 20 Господарського кодексу України слідує, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права у разі його порушення, невизнання або оспорювання у спосіб та в порядку, що встановлений договором або законом.

Згідно зі ст.ст. 13, 14 Цивільного кодексу України цивільні права і обов`язки здійснюються та виконуються у межах, наданих договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов`язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, не допускається зловживання правами.

Відповідно до статті 385 Цивільного кодексу України, власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків). Таке об`єднання є юридичною особою, що створюється та діє відповідно до закону та статуту. Об`єднання власників квартир, житлових будинків є юридичною особою, яка створюється та діє відповідно до статуту та закону.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку.

Відповідно ст. 1 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Згідно з ч. 4 ст. 4 цього Закону, основна діяльність об`єднання полягає в здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління (ч.1 ст. 12 Закону).

За змістом статті 10 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. Для керівництва поточною діяльністю об`єднання обирається правління. Правління має право приймати рішення з питань діяльності об`єднання, визначених статутом. Правління є виконавчим органом об`єднання і підзвітне загальним зборам. Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами.

За змістом ч.ч. 4, 5 ст. 6 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, повідомлення про проведення зборів направляється ініціативною групою не менше ніж за 14 днів до дати проведення установчих зборів. Повідомлення направляється в письмовій формі і вручається кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення (рекомендованим листом). У повідомленні про проведення установчих зборів зазначається, з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного. Час і місце проведення обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

Необхідною умовою для визнання недійсним рішення загальних зборів є встановлення факту порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника товариства, з`ясування дотримання порядку скликання загальних зборів, зокрема щодо належного повідомлення позивача про такі збори, а також щодо відповідності питань порядку денного зборів питанням порядку денного, які перелічені у відповідному оголошенні про проведення загальних зборів.

Разом з тим, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів, є підставою для визнання недійсними прийнятих на них рішень.

Надавши оцінку наведеним обставинам, суд першої інстанції дійшов висновку, що повідомлення позивача про проведення зборів було здійснено без дотримання вимог ч. 4 ст. 6 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, зокрема, відповідачем не підтверджено факт вручення або поштового відправлення позивачу повідомлення в письмовій формі.

Водночас, місцевим господарським судом встановлений факт обізнаності позивача про проведення 08.07.2021 року загальних зборів, а також присутність позивача на зборах без участі в їх проведенні, у зв`язку із чим, суд першої інстанції дійшов висновку, з яким погоджується і судова колегія, що порушення порядку повідомлення не вплинуло на можливість реалізації позивачем права на участь у зборах як безпосередньо під час їх проведення, так і під час здійснення письмового опитування.

При цьому, судова колегія відхиляє твердження апелянта про те, що докази, надані відповідачем на підтвердження присутності позивача на загальних зборах є неузгодженими, нечіткими і складеними зацікавленими особами.

Так, на підтвердження вказаних обставин відповідачем надано копію акту про відмову від реєстрації та голосування на загальних зборах ОСББ "Новокримський 5" та заяву свідка ОСОБА_4 .

Апелянт зазначає, що між цими двома доказами наявна суперечність, а саме в акті від 08.07.2021р. зазначено, що свідком цих подій була ОСОБА_18 , а заява свідка підписана ОСОБА_4 .

Як вбачається з акту про відмову від реєстрації та голосування на загальних зборах ОСББ "Новокримський 5", в цьому акті дійсно зазначено, що свідком цих подій була ОСОБА_18 . Водночас, сам акт складено та підписано членами ініціативної групи та іншими членами ОСББ, серед яких є ОСОБА_4 , від імені якої складена заява свідка. Отже, особа, яка підписала заяву свідка також є однією з осіб, яка підписала акт. При цьому, відомості зазначені в акті та заяві свідка не суперечать між собою.

Щодо посилання апелянта на те, що ОСОБА_4 голосувала у письмовому опитуванні 10.07.2021р., судова колегія звертає увагу, що вказана дата є датою заповнення та підписання нею листка письмового опитування, що жодним чином не спростовує її присутність на загальних зборах, в тому числі під час реєстрації учасників.

В заяві свідка ОСОБА_4 зазначено, що вона була членом ОСББ "Новокримський 5" та членом ініціативної групи з підготовки, скликання і проведення загальних зборів, а також особисто приймала участь в описаних в заяві подіях, що спростовує твердження апелянта про неможливість свідка назвати джерела своєї обізнаності щодо обставин справи.

Таким чином, враховуючи встановлену судом обізнаність про скликання загальних зборів та особисту присутність позивача на загальних зборах 08.07.2021р., судова колегія вважає, що навіть у разі не відправлення поштових повідомлень рекомендованими листами, право позивача бути присутнім та голосувати на загальних зборах 08.07.2021р. не було порушено. Доказів же того, що ОСОБА_1 не було допущено до участі у загальних зборах позивачем до матеріалів справи не надано.

Також, судова колегія відхиляє твердження апелянта щодо висновку суду першої інстанції про те, що квартири №№ 31, 39, АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 та АДРЕСА_10 (загальною площею 705,3 кв.м.) належать на праві власності Громаді м. Дніпра є припущеннями не підтвердженими належними та допустимими доказами, з огляду на наступне.

Заперечуючи належності квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_14 до комунальної власності територіальної громади міста, апелянт посилається на відсутність в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відповідних відомостей.

У відповідності до ст. 2 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень - це офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Частиною 3 статті 3 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень визначено, що речові права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до 1 січня 2013 року, визнаються дійсними за наявності однієї з таких умов: 1) реєстрація таких прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення; 2) на момент виникнення таких прав діяло законодавство, що не передбачало їх обов`язкової реєстрації.

Норма статті 35 Закону України Про власність, яка була чинна на час виникнення права власності територіальних громад на об`єкти житлового фонду, визначала належність державного житлового фонду до об`єктів права комунальної власності, та не містила вимог щодо обов`язкової реєстрації за територіальними громадами права комунальної власності на відповідні об`єкти.

З урахуванням наведеного слід визнати, що відсутність у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомостей про проведення державної реєстрації права комунальної власності міської ради на об`єкти державного житлового фонду, яке виникло до 01.01.2013 року, не може бути підставою для висновку про відсутність у територіальної громади самого права власності на спірні квартири.

Таким чином, судова колегія погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що за відсутності інформації стосовно набуття спірних квартир у приватну власність в результаті приватизації комунального майна, участь представника територіальної громади в письмовому опитуванні під час проведення оскаржуваних зборів ОСББ, та голосуванні від імені територіальної громади, як власника квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_14 , не суперечить вимогам чинного законодавства.

Водночас, судова колегія відхиляє твердження апелянта про те, що в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження участі уповноважених представників Територіальної громади м. Дніпра, як суб`єкта права комунальної власності (в особі Дніпровської міської ради) під час проведення загальних зборів ОСББ "Новокримський 5", які відбулися 08.07.2021р., оскільки на підтвердження такого представництва до матеріалів справи надана копія довіреності від 31.03.2021р., що видана Управлінням з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради.

Згідно наданого у справу листка опитування (том 2, а.с. 70, 71) від імені власника квартир АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 , АДРЕСА_3 , АДРЕСА_4 , АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , АДРЕСА_7 , АДРЕСА_8 , АДРЕСА_9 , АДРЕСА_14 в письмовому опитуванні взяв участь представник ОСОБА_19 .

Відповідно до наданої у справу копії довіреності від 31.03.2021 року (том 4, а.с. 14) ОСОБА_19 було уповноважено від імені Управління з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради вчиняти дії щодо представництва інтересів управління в об`єднаннях співвласників багатоквартирних будинків міста Дніпро та реалізовувати від імені управління права і обов`язки останнього як співвласника багатоквартирного будинку, визначені Законом України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та статутом Об`єднання, в тому числі надано право брати участь в загальних зборах об`єднання та письмових опитуваннях і голосувати з усіх питань порядку денного, за, проти або утримався на власний розсуд.

Рішенням Дніпровської міської ради від 10.02.2021р. № 6/3 затвердежно структуру виконавчих оргнів Дніпровської міської ради, з п. 31 якої вбачається, що Управління з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради є виконавчим органом Дніпровської міської ради зі статусом юридичної особи.

Рішенням Дніпровської міської ради від 24.02.2021р. № 73/4 затвердежно Положення про Управління з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради, п. 4.1.8. якого визначено, що однією із функцій управління відповідно до його завдань та повноважень є внесення на розгляд міської ради пропозицій щодо врегулювання відносин у сфері житлово-комунального господарства міста; сприяння створенню та функціонуванню об`єднань співвласників багатоквартирних будинків; представлення Дніпровської міської територіальної громади, в особі міської ради, як співвласника житлових будинків на установчих та загальних зборах об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

За таких обставин, судова колегія констатує, що Управління з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради є уповноваженим органом на представлення Дніпровської міської територіальної громади, в особі міської ради, як співвласника житлових будинків на установчих та загальних зборах об`єднань співвласників багатоквартирних будинків. Отже, вказане управління мало усі правові підстави для видачі довіреності на свого представника для участі в установчих та загальних зборах об`єднань співвласників багатоквартирних будинків, в тому числі і у загальних зборах ОСББ "Новокримський 5".

Таким чином, матеріалами справи підтверджено, що у спірних загальних зборах ОСББ "Новокримський 5" взяв участь повноважний представник Макарець Владислав Сергійович, який діяв на підставі довіреності від 31.03.2021 року, виданої Управлінням з питань самоорганізації населення Дніпровської міської ради органом, уповноваженим Дніпровською міської територіальною громадою в особі Дніпровської міської ради на представлення її інтересів як співвласника житлових будинків на установчих та загальних зборах об`єднань співвласників багатоквартирних будинків.

Згідно з частинами 7-12 статті 6 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку.

Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник на установчих зборах має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості усіх співвласників.

Якщо в результаті проведення установчих зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів "за" або "проти", встановленої частиною дев`ятою цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на установчих зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення установчих зборів. Якщо протягом зазначеного строку необхідну кількість голосів "за" не набрано, рішення вважається неприйнятим.

Письмове опитування під час установчих зборів об`єднання проводиться в порядку, передбаченому Законом України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку".

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення установчих зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

Згідно ч. 7 ст. 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за", "проти", "утримався"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики.

У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника).

За змістом частини восьмої статті 10 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку", якщо під час проведення зборів співвласників для прийняття рішення не набрано встановленої частиною шостою цієї статті кількості голосів "за" або "проти", проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення зборів співвласників. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів "за" не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Письмове опитування співвласників проводиться ініціативною групою та іншими співвласниками за бажанням.

Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по-батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "так", "ні" або "утримався", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування.

За результатами підрахунку результатів письмового опитування співвласників особи, які проводили письмове опитування, вносять його результати до протоколу зборів та підводять загальні підсумки голосування щодо всіх питань. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані на зборах співвласників, і голоси співвласників, отримані під час проведення письмового опитування.

Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Відповідно до п. 3.6. Статуту ОСББ Новокримський 5, кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа нежитлових приміщень Будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Пунктом 3.7. Статуту передбачено, що рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування.

Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували більше половини загальної кількості усіх співвласників (їхніх представників).

Відповідно до п. 3.8. Статуту об`єднання, якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількість голосів за або проти, встановленої пунктом 3.7. Статуту, ініціатором зборів (правлінням або ініціативною групою) проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідну кількість голосів за не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Як встановлено судом першої інстанції, відповідно до інформації, яка наведена в протоколі оскаржуваних зборів ОСББ Новокримський 5 від 08.07.2021 року, загальна площа квартир та нежитлових приміщень будинку складає 20 636 кв.м. В письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників співвласники в кількості 278 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення загальною площею 11 088,41 кв.м., що складає 53,73%.

Згідно наявних у справі листків письмового опитування, що складені в період з 09.07.2021 року по 21.07.2021 року, судом першої інстанції з урахуванням встановлених обставин справи здійснено перерахунок кількості голосів, наданих за результатами письмового опитування, та встановлено, що загальна кількість голосів наданих за прийняття рішення становить 51,4 % голосів від загальної площі житлових та нежитлових приміщень будинку, а отже, в силу вимог ст. 10 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку та п. 3.7. Статуту об`єднання, рішення вважається прийнятим голосами більше половини загальної кількості співвласників, з чим погоджується суд апеляційної інстанції.

Отже, судова колегія констатує, що судом першої інстанції повною мірою досліджено матеріали справи та правильно встановлено, що недоліки, допущені при скликанні та проведенні загальних зборів ОСББ Новокримський 5, які відбулись 08.07.2021 року, не призвели до порушення прав позивача та не впливають на законність рішення цих загальних зборів.

За таких обставин, суд першої інстанції дійшов до правильного висновку, що позовні вимоги є необґрунтованими, недоведеними та не підлягають задоволенню.

З огляду на усе вищевикладене, судова колегія апеляційного суду вважає доводи апеляційної скарги необґрунтованими, а оскаржуване рішення таким, що відповідає фактичним обставинам справи та нормам матеріального і процесуального права, тому підстави, передбачені ст. 277 ГПК України, для задоволення апеляційної скарги та скасування рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 відсутні.

Розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 судова колегія дійшла висновку, що апеляційне провадження у даній справі підлягає закриттю, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 1 ст. 254 Господарського процесуального кодексу України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказана стаття визначає коло осіб, які наділені процесуальним правом на апеляційне оскарження судового рішення, які поділяються на дві групи - учасники справи, а також особи, які участі у справі не брали, але судове рішення стосується їх прав, інтересів та (або) обов`язків. При цьому, на відміну від оскарження судового рішення учасником справи, не залучена до участі у справі особа повинна довести наявність у неї правового зв`язку зі сторонами спору або безпосередньо судовим рішенням через обґрунтування наявності трьох критеріїв: вирішення судом питання про її (1) право, (2) інтерес, (3) обов`язок і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним.

Судове рішення, оскаржуване не залученою особою, повинно безпосередньо стосуватися прав, інтересів та обов`язків цієї особи, тобто судом має бути розглянуто й вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких на момент розгляду справи та прийняття рішення господарським судом першої інстанції є скаржник, або міститься судження про права та обов`язки цієї особи у відповідних правовідносинах. Рішення є таким, що прийняте про права та обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права та обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права та обов`язки таких осіб. В такому випадку рішення порушує не лише матеріальні права осіб, не залучених до участі у справі, а й їх процесуальні права, що витікають із сформульованого в пункті 1 статті 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основних свобод положення про право кожного на справедливий судовий розгляд при визначенні його цивільних прав і обов`язків. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Після прийняття апеляційної скарги особи, яка не брала участі у справі, суд апеляційної інстанції з`ясовує, чи прийнято оскаржуване судове рішення безпосередньо про права, інтереси та (або) обов`язки скаржника і які конкретно. Встановивши такі обставини, суд вирішує питання про залучення скаржника до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору та, як наслідок, скасування судового рішення на підставі п. 4 ч. 3 ст. 277 Господарського процесуального кодексу України, оскільки таке порушення норм процесуального права є в будь - якому випадку підставою для скасування рішення місцевого господарського суду, якщо господарський суд прийняв судове рішення про права, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 Господарського процесуального кодексу України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, у зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Таким чином, суд апеляційної інстанції має першочергово з`ясувати, чи стосується оскаржуване судове рішення безпосередньо прав та обов`язків скаржника, та лише після встановлення таких обставин, вирішити питання про залучення такої особи у якості третьої особи та про скасування судового рішення, а у випадку встановлення, що права заявника оскаржуваним судовим рішенням не порушені та питання про її права і обов`язки стосовно сторін у справі судом першої інстанції не вирішувалися - закрити апеляційне провадження, оскільки в останньому випадку така особа не має права на апеляційне оскарження рішення суду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду № 911/2635/17 від 11.07.2018.

Судова колегія апеляційного господарського суду звертає увагу, що законодавством передбачений виключний перелік суб`єктів, які вправі оскаржити в апеляційному порядку рішення місцевого господарського суду у випадку наявності підстав для цього. Визначаючи коло вказаних суб`єктів, законодавство передбачає попередню участь апелянта у справі з певним процесуальним статусом, за винятком випадків, коли рішення стосується прав та обов`язків скаржника, який не брав участь у справі.

Так, відповідно до частини першої статті 17 ГПК України учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 254 ГПК України учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції.

Отже, вказаною нормою визначено право особи подати апеляційну скаргу на рішення, яким розглянуто і вирішено спір про право у правовідносинах, учасником яких є скаржник, або містяться судження про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи у відповідних правовідносинах, виходячи з предмету та підстав позову. Якщо скаржник зазначає лише про те, що рішення може вплинути на його права та/або інтереси, та/або обов`язки, або зазначає (констатує) лише, що рішенням вирішено про його права та/або обов`язки чи інтереси, то такі посилання, виходячи з вищенаведеного, не можуть бути достатньою та належною підставою для відкриття апеляційного провадження.

Особа, яка звертається з апеляційною скаргою в порядку статті 254 ГПК України, повинна довести, що оскаржуване судове рішення прийнято про її права, інтереси та (або) обов`язки і такий зв`язок має бути очевидним та безумовним, а не ймовірним, що означає, що скаржник в апеляційній скарзі має чітко зазначити в якій частині оскаржуваного ним судового рішення (в мотивувальній та/або резолютивній) прямо вказано про його права, інтереси та (або) обов`язки, та про які саме.

Слід враховувати, що рішення є таким, що прийняте про права, інтереси та (або) обов`язки особи, яка не була залучена до участі у справі, лише тоді, якщо в мотивувальній частині рішення містяться висновки суду про права, інтереси та (або) обов`язки цієї особи, або у резолютивній частині рішення суд прямо вказав про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи. Будь-який інший правовий зв`язок між скаржником і сторонами спору не може братися до уваги.

Якщо після відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав, вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося, то апеляційний господарський суд своєю ухвалою закриває апеляційне провадження на підставі пункту 3 частини першої статті 264 ГПК України, оскільки у такому випадку не існує правового зв`язку між скаржником і сторонами у справі, у зв`язку з чим відсутній суб`єкт апеляційного оскарження.

Відповідна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.07.2018 у справі № 5023/4734/12 та від 19.09.2018 у справі № 910/5459/15-г.

Розглянувши доводи апеляційної скарги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , колегія суддів звертає увагу, що останніми взагалі не зазначено, яким саме чином оскаржуване рішення за позовом ОСОБА_1 до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Новокримський 5" про визнання недійсним рішення загальних зборів вирішує питання про їх права та обов`язки.

Предметом позову у даній справі є вимоги ОСОБА_1 про визнання недійсним рішення загальних зборів, яке на думку позивача було прийнято без дотримання вимог законодавства, що призвело до порушення її прав як співвласника.

За результатом вирішення даного спору судом першої інстанції встановлена відсутність порушень прав позивача під час скликання та проведення загальних зборів, що підтверджено судовою колегією під час апеляційного перегляду даної справи.

Як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, скаржники ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не були учасниками судового процесу під час розгляду даної справи судом першої інстанції, при цьому, при прийнятті оскаржуваного рішення не вирішувалось питання щодо прав та обов`язків вказаних осіб.

Крім того, ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 17.11.2021 було відмовлено ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у задоволенні їх клопотання про залучення їх до участі у справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на предмет спору.

Одне лише посилання скаржників на те, що вони є власниками квартир у будинку АДРЕСА_11 , а отже є співвласниками в розумінні ст. 1 Закону України Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, не може свідчити про вирішення судом питання щодо їх прав та обов`язків.

Як вбачається з оскаржуваного рішення, судом першої інстанції не надавалась правова оцінка правам та обов`язкам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також їх правовідносинам зі сторонами у справі, а була надана лише оцінка доказам у справі, що стосуються позивача та відповідача.

Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.

Так, згідно зі статтями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України суд апеляційної інстанції закриває апеляційне провадження за апеляційною скаргою, поданою особою з підстав вирішення судом питання про її права, інтереси та (або) обов`язки, якщо встановлено, що судовим рішенням питання про права, інтереси та (або) обов`язки такої особи не вирішувалося.

Враховуючи, що оскаржуваним рішенням питання про права і обов`язки ОСОБА_2 та ОСОБА_3 стосовно сторін у справі судом не вирішувалося, зазначені скаржники не є учасником справи № 904/7841/21, колегія суддів дійшла висновку про закриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 264 ГПК України.

Згідно зі ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті позивачем судового збору за подання апеляційної скарги в сумі 3 405,00 грн. слід покласти на останнього.

З підстав наведеного та керуючись ст.ст. 129, 269, 270, 275-284 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 закрити.

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022р. у справі № 904/7841/21 залишити без змін.

Судовий збір, сплачений за подання апеляційної скарги, покласти на ОСОБА_1 .

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня складення повного тексту постанови.

Повна постанова складена та підписана 28.07.2022 року.

Головуючий суддя А.Є. Чередко

Суддя В.Ф. Мороз

Суддя Т.А. Верхогляд