УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

22.07.2022Справа № 910/4971/22

Суддя Господарського суду міста Києва Лиськов М.О., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали

За позовом Головного управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України

до 1) Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Банк Камбіо"

2) Фонду гарантування вкладів фізичних осіб

про зобов`язання вчинити дії

ВСТАНОВИВ:

Головне управління ДПС у м. Києві, як відокремлений підрозділ ДПС України звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Банк Камбіо", Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про зобов`язання вчинити дії, а саме: зобов`язати Уповноважену особу Фонду нарахування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Банк Камбіо" подати відповідні зміни до акцептованого реєстру вимог кредиторів ПАТ "Банк Камбіо" на затвердження виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб та зобов`язати Фонд гарантування вкладів фізичних осіб затвердити зміни до акцептованого реєстру вимог кредиторів ПАТ "Банк Камбіо" у частині включення до нього кредиторських вимог ГУ ДПС у м. Києві на суму 114 068 231,64 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2022 позовну заяву Головного управління ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС України залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків позовної заяви протягом п`яти днів з дня вручення ухвали та встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду листа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №177-49-112/21 від 18.11.2021, доказів сплати судового збору у розмірі 868 350,00грн., доказів направлення позовної заяви з доданими до неї документами на адресу відповідачів, подання письмової заяви із зазначенням відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви.

14.07.2022 до Господарського суду міста Києва від Головного управління ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС України надійшла заява про усунення недоліків, до якої позивачем додано лист Фонду гарантування вкладів фізичних осіб №177-49-112/21 від 18.11.2021, при цьому, позивачем зауважено, що позовна заява містить вимогу немайнового характеру, а тому підлягає сплаті судовий збір саме у розмірі 2481,00 грн., а не у розмірі 868350,00 грн., як визначено судом в ухвалі Господарського суду міста Києва від 30.06.2022. Окрім того, подана заява про усунення недоліків стосовно решти вимог ухвали суду від 30.06.2022 відомостей не містить.

Таким чином, залишаючи позовну заяву без руху ухвалою Господарського суду міста Києва від 30.06.2022 року судом встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданого позову, за умови усунення яких у спосіб, встановлений судом, позовна заява підлягає прийняттю до розгляду, а провадження у справі за таким позовом - відкриттю в силу приписів ст. 176 Господарського процесуального кодексу України.

Проте, Суд зазначає, що всупереч вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 30.06.2022 року Позивачем не подано на адресу суду письмової заяви із зазначенням відомостей щодо п.п. 6, 7, 8 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, а саме, позовна заява не містить: відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; та не надано опису вкладення в поштовий конверт та документу, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) на підтвердження направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на адресу відповідачів.

В свою чергу, суд відзначає, що в ухвалі від 30.06.2022 суд дійшов висновку про те, що вимога про зобов`язання вчинити дії в даному випадку має вартісну оцінку, носить майновий характер, і розмір ставок судового збору за подання такого позову визначається на підставі статті 4 Закону України "Про судовий збір" виходячи з розміру грошових вимог позивача.

Таким чином, позивачем сплачено судовий збір у меншому розмірі ніж зазначено судом в ухвалі Господарського суду міста Києва від 30.06.2022 і недоліки позовної заяви у строк встановлений в ухвалі Господарського суду міста Києва від 30.06.2022 не усунуті, оскільки позивачем не сплачено судовий збір у передбаченому законом порядку у розмірі 868 350,00 грн.

Крім того, Суд звертає увагу Позивача, що відповідно до ст.18 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до частини 1 статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 30.06.2022 року по справі №910/4971/22, якою встановлено Позивачу строк для подання до суду письмової заяви із зазначенням відповідних відомостей, набрала законної сили та є обов`язковою до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Проте, Суд зазначає, що всупереч вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 30.06.2022 року Позивачем не подано суду письмової заяви із зазначенням відповідних відомостей.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Тим не менш, обмеження, що застосовуються, не повинні обмежувати доступ, що залишається для особи, у такий спосіб або такою мірою, щоб сама суть права була порушена. Більш того, обмеження не відповідає п. 1 ст. 6 Конвенції, якщо воно не переслідує легітимну ціль та якщо немає розумного співвідношення між засобами, що застосовуються та ціллю, якої прагнуть досягти (п. 31 рішення Європейського суду з прав людини від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України").

У зв`язку з викладеним, суд зазначає, що відповідно до п.41 Доповіді, схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні (Венеція, 25- 26 березня 2011 року), "Верховенство права" одним з обов`язкових елементів поняття "верховенство права" є юридична визначеність.

Згідно з п.п.44, 46 даної Доповіді:

" 44. Принцип юридичної визначеності є істотно важливим для питання довіри до судової системи та верховенства права. Він є істотно важливим також і для плідності бізнесової діяльності, з тим щоб генерувати розвиток та економічний поступ. Аби досягти цієї довіри, держава повинна зробити текст закону (the law) легко доступним. Вона також зобов`язана дотримуватись законів (the laws), які запровадила, і застосовувати їх у передбачуваний спосіб та з логічною послідовністю. Передбачуваність означає, що закон має бути, за можливості, проголошений наперед - до його застосування, та має бути передбачуваним щодо його наслідків: він має бути сформульований з достатньою мірою чіткості, аби особа мала можливість скерувати свою поведінку.

46. Юридична визначеність вимагає, щоб юридичні норми були чіткими і точними та спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишались передбачуваними. Зворотна дія [юридичних норм] також суперечить принципові юридичної визначеності, принаймні у кримінальному праві (ст. 7 ЄКПЛ), позаяк суб`єкти права повинні знати наслідки своєї поведінки; але це також стосується і цивільного та адміністративного права - тієї мірою, що негативно впливає на права та законні інтереси [особи]. На додаток, юридична визначеність вимагає дотримання принципу res judicata. Остаточні рішення судів національної системи не повинні бути предметом оскарження. Юридична визначеність також вимагає, щоб остаточні рішення судів були виконані. У приватних спорах виконання остаточних судових рішень може потребувати допомоги з боку державних органів, аби уникнути будь-якого ризику "приватного правосуддя", що є несумісним з верховенством права. Системи, де існує можливість скасовувати остаточні рішення, не базуючись при цьому на безспірних підставах публічного інтересу, та які допускають невизначеність у часі, несумісні з принципом юридичної визначеності."

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене, Суд доходить висновку, що позовна заява Головного управління ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС України підлягає поверненню Заявнику.

При цьому, Суд звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 162, 163, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Головного управління ДПС у м. Києві як відокремленого підрозділу ДПС України до Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ "Банк Камбіо", Фонду гарантування вкладів фізичних осіб про зобов`язання вчинити дії з доданими до неї документами вважати неподаною та повернути Заявникові.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню.

Суддя М.О. Лиськов