ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

21 липня 2022 року справа №903/449/22

Господарський суд Волинської області у складі судді Войціховського Віталія Антоновича, за участі секретаря судового засідання Ведмедюка Михайла Петровича та за відсутності заявника (його представника), розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Луцьку у приміщенні Господарського суду Волинської області матеріали справи

за заявою фізичної особи ОСОБА_1 , с. Гранатів

про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність

встановив: 30 червня 2022 року фізична особа ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Волинської області із заявою від 30.06.2022р. про відкриття провадження у справі про його неплатоспроможність та із клопотанням про призначення керуючим реструктуризацією боргів боржника арбітражного керуючого Дейнеку М.І.

Ухвалою від 05.07.2022р. заяву ОСОБА_1 було прийнято до розгляду, підготовче засідання у справі призначено на 21.07.2022р., запропоновано боржнику подати додаткові докази, які свідчать про його неплатоспроможність (за наявності).

У визначений судом день та час ОСОБА_1 своїм правом на участь в судовому розгляді не скористався.

Розглянувши у підготовчому судовому засіданні подані документи, дослідивши надані заявником докази, господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення відповідної заяви без руху, зокрема, з огляду на наступне.

Згідно з положеннями ст. 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ), провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Відповідно до ст. 113 КУзПБ, провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи-підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою (Книга четверта. Відновлення платоспроможності фізичної особи).

Згідно з приписами ст. 119 КУзПБ, у підготовчому засіданні господарський суд розглядає подані документи, з`ясовує наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, а також вирішує інші питання, пов`язані з розглядом заяви. Підготовче засідання проводиться у порядку, передбаченому цим Кодексом. За наслідками підготовчого засідання господарський суд постановляє ухвалу про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність або про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність.

Частиною 3 статті 37 КУзПБ встановлено, що господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Згідно з нормами ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, після відкриття провадження у справі, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали.

Суд зазначає, що в даному випадку, як це було встановлено на стадії підготовчого провадження у справі після постановлення ухвали від 05.07.2022р. про прийняття заяви до розгляду, заяву про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність подано фізичною особою ОСОБА_1 без обов`язкового додержання вимог статті 116 КУзПБ.

Відповідно до частини 3 статті 116 КУзПБ, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додаються, зокрема, докази авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень.

Судом засвідчується, що в даному випадку заявником, в порушення вимог п. 2 ст. 34 КУзПБ, до заяви не додано доказів авансування винагороди арбітражному керуючому у встановленому порядку та у повному, обрахованому відповідно до положень законодавчих актів України, розмірі (замість належної до сплати суми авансування 37 215 грн. внесено на депозитний рахунок суду 1 880 грн.)

За визначених обставин суд зауважує, що при зверненні до суду із заявою про усунення недоліків заяви, заявнику слід сплатити на депозитний рахунок Господарського суду Волинської області (рахунок UA0004974, , ДКСУ у м. Києві) суму винагороди арбітражного керуючого в залишковому розмірі 35 335 грн. та надати суду відповідні докази сплати.

При цьому в частині авансування боржником на депозитний рахунок суду визначеної загальної суми винагороди керуючому реструктуризацією судом зауважується, що згідно з приписами частини 2 статті 30 КУзПБ, розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Відповідно до положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня - 2481 гривня, з 1 липня - 2600 гривень, з 1 грудня - 2684 гривні.

За таких обставин, заявник повинен був сплатити та спільно із заявою подати до суду оригінали платіжних документів в підтвердження авансування на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 37 215 грн. (з розрахунку 2481*5*3).

При цьому суд зазначає, що заявником до матеріалів заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність додано, зокрема:

- заяву арбітражного керуючого Дейнеки Миколи Івановича про участь у справі від 28.06.2022р. №210814569 з додатками;

- договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 19.02.2022 р., укладений між арбітражним керуючим Дейнекою М.І. та фізичною особою ОСОБА_1 ;

- квитанцію від 28.06.2022р. №50 про авансування на депозитний рахунок Господарського суду Волинської області винагороди арбітражному керуючому у розмірі 1 880 грн.

Суд зазначає, що Кодексом України з процедур банкрутства чи іншим нормативно-правовим актом не передбачено можливості розстрочення, відстрочення чи звільнення ініціатора провадження у справі про неплатоспроможність від авансування винагороди арбітражному керуючому.

Поруч з цим, постановою Верховного Суду від 19.11.2020р. у справі №910/726/20 визначено, що законодавцем обрано спосіб врегулювання неплатоспроможності фізичної особи виключно за заявою боржника. При цьому, Законом України "Про судовий збір" не передбачено сплати судового збору за подання заяви фізичною особою про порушення справи про банкрутство. Зазначене обґрунтовує виконання державою свого позитивного обов`язку забезпечення доступу неплатоспроможних фізичних осіб до правосуддя у справах про банкрутство у спосіб не встановлення для таких фізичних осіб ставок судового збору за звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство. Разом з тим, законодавцем не передбачено жодних альтернативних можливостей авансуванню на депозитний рахунок суду оплати послуг керуючого реструктуризацією за три місяці виконання ним повноважень, що є гарантією з боку держави оплати праці цією особи на час формування реєстру вимог кредиторів у справі про банкрутство та відповідає гарантіям на оплату праці відповідно до частин другої, шостої статті 43 Конституції України.

Зазначене не позбавляє можливості боржника (фізичної особи) укласти угоду з арбітражним керуючим, який погодиться на умовах відстрочення оплати до реалізації майна боржника виконувати повноваження керуючого реструктуризацією у справі про банкрутство цієї особи та відповідного звернення обох осіб (боржника та арбітражного керуючого) до суду про призначення його керуючим реструктуризацією у справу про банкрутство фізичної особи, яке подається разом із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство. Місцевий суд може розглянути подані документи, як альтернативу мирного врегулювання правовідносин з оплати винагороди арбітражному керуючому, та прийняти відповідне рішення про можливість задоволення заяви боржника, дослідивши всю сукупність наданих ним доказів на обґрунтування неплатоспроможності фізичної особи.

Верховний Суд звертає увагу, що КУзПБ та інші норми законодавства не передбачають права боржника бути звільненим (повністю або частково) від авансування винагороди арбітражному керуючому при поданні такої заяви, як не передбачають можливості відстрочення чи розстрочення заявнику в авансуванні такої винагороди.

В даному випадку судом досліджено та засвідчується, що п.п. 3.1., 3.3. договору про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 19.02.2022р., укладеного між арбітражним керуючим Дейнекою М.І. та фізичною особою ОСОБА_1 , сторони визначили, що оплата послуг керуючого реструктуризацією становить 18 607,50 грн. за весь строк виконання повноважень арбітражним керуючим Дейнекою М.І., починаючи з дати його призначення та до моменту прийняття комітетом кредиторів відповідного рішення про встановлення оплати послуг керуючого реструктуризацією. Фізична особа ОСОБА_1 вносить (перераховує) оплату рівними частинами протягом 10 місяців у сумі 1 860,75 грн. щомісячно на депозитний рахунок суду в якому відкрито провадження у справі про неплатоспроможність.

Суд зазначає, що норми статті 116 Кодексу України з процедур банкрутства не містять положень про можливість прийняття комітетом кредиторів відповідного рішення про встановлення оплати послуг арбітражного керуючого, пов`язаних з виконанням ним повноважень керуючого реструктуризацією. Положеннями статті 114 КУзПБ передбачено право кредиторів за рахунок власних коштів встановити арбітражному керуючому додаткову винагороду, а не встановлювати комітетом кредиторів оплату послуг.

До того ж, за змістом статті 123 КУзПБ у справі про неплатоспроможність відповідні рішення приймають саме збори кредиторів, а не комітет кредиторів.

Згідно з абз. 3 ч. 2 ст. 30 КУзПБ, розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень. Згідно із п. 12 ч. 3 ст. 116 КУзПБ, авансування боржником на депозитний рахунок суду винагороди керуючому реструктуризацією здійснюється за три місяці виконання повноважень.

Отже, в силу наведених норм, станом на дату звернення із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, розмір авансування боржником винагороди керуючому реструктуризацією становить 37 215 грн., в той час, як в договорі від 19.02.2022р. визначено плату в розмірі 18 607,50 грн., що є значно нижчим від передбаченого законодавством розміру авансування.

Згідно з ч. 1 ст. 203 ЦК України, зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Договір про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 19.02.2022 р., доданий до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність в якості альтернативного способу виконання обов`язку здійснення авансування винагороди арбітражного керуючого за три місяці виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією, на переконання суду, суперечить положенням частини другої статті 30 КУзПБ, зокрема, щодо розміру грошової винагороди керуючого реструктуризацією.

Крім того, договором про оплату праці, винагороду та відшкодування витрат арбітражного керуючого від 19.02.2022р. встановлено розстрочення оплати послуг арбітражного керуючого на 10 місяців у розмірі 1 860,75 грн. щомісячно. Проте, до заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не додано доказів в підтвердження можливості заявника сплачувати (здійснювати) такі щомісячні платежі, оскільки в доданому до заяви проекті плані реструктуризації боргів зазначено, що загальні доходи боржника в місяць 0 грн., загальні витрати боржника в місяць 4 081 грн. (без врахування платежів з оплати послуг арбітражного керуючого).

Доказом сплати авансування винагороди арбітражному керуючому є оригінал квитанції кредитної установи, яка прийняла платіж, а при перерахуванні судового збору з рахунка платника - останній примірник платіжного доручення (Інформаційний лист Державної судової адміністрації України №12-6621/11 від 10.11.2011р.)

До заяви фізичної особи ОСОБА_1 додано квитанцію від 28.06.2022р. №50 про авансування на депозитний рахунок Господарського суду Волинської області винагороди арбітражному керуючому у розмірі 1880 грн.

Відтак, заявнику необхідно здійснити доплату авансування винагороди арбітражному керуючому за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією за три місяці у розмірі 35 335 грн.

Частиною 4 статті 11 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Так, згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 р. у справі "Пелевін проти України" та від 30.05.2013 р. у справі "Наталія Михайленко проти України", право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб те ресурсів суспільства та окремих осіб. Отже, кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальної заборони та обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Тобто, доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму.

Відповідно до ч. 3 ст. 37 КУзПБ, господарський суд залишає без руху заяву про відкриття провадження у справі з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог цього Кодексу.

Згідно з ч. 12-13 ст. 176 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.

З огляду на викладене, для усунення недоліків заяви заявнику потрібно подати до суду заяву на усунення недоліків із зазначенням дати та номера справи, до якої, зокрема, долучити, докази доплати авансування на депозитний рахунок Господарського суду Волинської області (рахунок UA0004974, , ДКСУ у м. Києві) винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 35 335 грн.

Керуючись ст.ст. 30, 37, 116 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 164, 174, 176, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд -

ухвалив:

1. Заяву фізичної особи ОСОБА_1 від 30.06.2022р. про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишити без руху

2. Фізичній особі ОСОБА_1 впродовж 5 днів з дня вручення ухвали про залишення заяви без руху усунути встановлені при поданні заяви недоліки та надати суду докази доплати авансування на депозитний рахунок Господарського суду Волинської області (рахунок UA0004974, , ДКСУ у м. Києві) винагороди керуючому реструктуризацією за три місяці виконання повноважень у розмірі 35 335 грн.

Роз`яснити, що якщо заявник усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 ГПК України.

Якщо заявник не усунув недоліки заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та не підлягає оскарженню.

Ухвала підписана 22.07.2022р.

Суддя В. А. Войціховський

ухвалу суду направити:

- ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 );

- арбітражному керуючому Дейнеці М.І. ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; ІНФОРМАЦІЯ_3).