УХВАЛА

м. Київ

28.07.2022Справа № 910/1539/21 (910/8758/21)

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтакт"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Перфом стандарт", Державного підприємства "Сетам" та Приватного виконавця виконавчого органу м. Києва Бережного Ярослава Вікторовича

за участю третьої особи арбітражного керуючого Баскакова Олександра Віталійовича

про визнання недійсними торгів та зобов`язання вчинити дії

Суддя Пасько М.В.

Представники: не викликались

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В провадженні судді Паська М.В. перебуває справа № 910/1539/21 про банкрутство товариства з обмеженою відповідальністю "3В Ріелті".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2021 передано матеріали справи № 910/8758/21 за підсудністю до Господарського суду міста Києва для розгляду в межах справи № 910/1539/21.

Матеріали справи № 910/1539/21 про банкрутство товариства з обмеженою відповідальністю "3В Ріелті", у зв`язку з надходженням апеляційної скарги товариства з обмеженою відповідальністю "ЗВ Ріелті" були скеровані до Північного апеляційного господарського суду та станом на 31.12.2021 до Господарського суду міста Києва не повертались.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 19.01.2022 відкладено вирішення питання про прийняття до розгляду матеріалів справи № 910/1539/21 (910/8758/21) до повернення до Господарського суду міста Києва матеріалів справи № 910/1539/21 про банкрутство товариства з обмеженою відповідальністю "3В Ріелті".

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 16.06.2022 залучено до участі у справі № 910/1539/21 (910/8758/21) розпорядника майна товариства з обмеженою відповідальністю "3В Ріелті" арбітражного керуючого Баскакова Олександра Віталійовича в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору. Та призначено а підготовче засідання на 07.07.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 07.07.2022 відкладено підготовче засідання на 21.07.2022.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.07.2022 відкладено підготовче засідання на 18.08.2022.

28.07.2022 від позивача надійшла заява про забезпечення позову.

В поданій заяві позивач просить суд зупинити реалізацію майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, яким-небудь особам, яка здійснюється (проводиться) приватним виконавцем виконавчого органу м. Києва Бережним Ярославом Вікторовичем та Державним підприємством "Сетам".

Зазначену заяву мотивовано тим, що існує ймовірність відчуження майна, що зробить неможливим виконання рішення Господарського суду.

За приписами статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Частиною першою статті 137 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; встановленням обов`язку вчинити певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Частинами першою, третьою статті 138 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що заява про забезпечення позову подається: 1) до подання позовної заяви - за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом для відповідного позову, або до суду за місцезнаходженням предмета спору - якщо суд, до підсудності якого відноситься справа, визначити неможливо; 2) одночасно з пред`явленням позову - до суду, до якого подається позовна заява, за правилами підсудності, встановленими цим Кодексом; 3) після відкриття провадження у справі - до суду, у провадженні якого перебуває справа.

За змістом статті 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи. Ухвалу про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову може бути оскаржено. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

У вирішенні питання про забезпечення позову господарський суд має здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням:

- розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову;

- забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу;

- наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову;

- імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів;

- запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Особа, яка подала заяву про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність вжиття відповідного заходу забезпечення позову. Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтвердження доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Суд відзначає, що обрання належного, відповідного предмету спору заходу забезпечення позову гарантує дотримання принципу співвіднесення виду заходу забезпечення позову із заявленими позивачем вимогами, що зрештою дає змогу досягти балансу інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору, сприяє фактичному виконанню судового рішення в разі задоволення позову та, як наслідок, забезпечує ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження при цьому прав та охоронюваних інтересів інших учасників провадження у справі або осіб, які не є учасниками цього судового процесу.

При цьому сторона, яка звертається із заявою про забезпечення позову, повинна обґрунтувати необхідність забезпечення позову, що полягає у доказуванні обставин, з якими пов`язано вирішення питання про забезпечення позову. З цією метою та з урахуванням загальних вимог, передбачених статтею 74 Господарського процесуального кодексу України, обов`язковим є подання доказів наявності фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного заходу до забезпечення позову.

При цьому, законом не визначається перелік відповідних доказів, які повинна надати особа до суду під час звернення з позовом про забезпечення позову, а тому суди у кожному конкретному випадку повинні оцінювати їх на предмет достатності, належності, допустимості та достовірності.

Для вжиття заходу забезпечення позову у вигляді зупинення реалізації арештованого майна, слід враховувати правову природу електронних торгів.

Відповідно до постанови Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №910/856/17 набуття майна за результатами електронних торгів є особливим видом договору купівлі-продажу, за яким власником відчужуваного майна є боржник, а продавцями, які мають право примусового продажу такого майна є державна виконавча служба та організатор електронних торгів. Покупцем відповідно є переможець електронних торгів.

Виходячи з наведеного, сторонами договору купівлі-продажу, оформленого за результатами проведених електронних торгів, є продавці - державна виконавча служба та організатор електронних торгів, та покупець - переможець електронних торгів.

Судом встановлено, що електронні торги по реалізації майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв.м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, проводяться на підставі Порядку реалізації арештованого майна, який був затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 №2831/5 (надалі - "Порядок").

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації арештованого майна на електронних торгах та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення торгів, складання за результатами їх проведення протоколу та акту про проведення електронних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.

Наведене узгоджується з нормами частини четвертої статті 656 Цивільного кодексу України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

Аналіз Порядку дозволяє дійти висновку, що ним визначено всі процедурні етапи, які є складовою частиною проведення електронних торгів, зокрема, передача майна на реалізацію (включає внесення організатором до Системи інформації про арештоване майно (формування лота) за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця) відповідно до розділу ІІ Порядку, підготовка до проведення електронних торгів (включає внесення організатором до Системи інформації про майно та формування лоту торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги)) відповідно до розділу ІІІ Порядку, реєстрація учасників електронних торгів (розділ ІV Порядку), проведення електронних торгів (розділ V Порядку), визначає особливості реалізації окремих видів майна відповідно до розділу VII Порядку, оформлення результатів електронних торгів (розділ VIII Порядку), порядок розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності (розділ Х Порядку), визнання електронних торгів такими, що не відбулися, зупинення електронних торгів та зняття майна з реалізації (розділ ХІ Порядку).

Отже, враховуючи правову природу реалізації арештованого майна на електронних торгах відповідно до зазначеного Порядку, а також правові висновки в постанові Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2018 у справі №910/856/17, така реалізація як спосіб переходу права власності на майно від боржника до переможця торгів, не зводиться до суто проведення електронних торгів у визначений день торгів (в даному випадку 30.04.2021), а охоплює всі визначені Порядком процедурні етапи, як ті, що передували дню проведення торгів, так і ті, що проводяться після дня торгів.

Тому, в залежності від обставин кожних конкретних торгів, завершальним етапом торгів є проведення розрахунків за придбане на електронних торгах майно та перехід права власності (розділ Х Порядку), а за наявності для цього визначених Порядком та чинним законодавством України правових підстав, одним з завершальних етапів торгів може бути також визнання електронних торгів такими, що не відбулися, зупинення електронних торгів та зняття майна з реалізації (розділ ХІ Порядку).

За змістом Порядку реалізації арештованого майна, зупинення електронних торгів за наявності рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна можливе на будь-якому етапі проведення торгів, як до дня торгів, так і після такого дня торгів, до оформлення права власності переможця торгів на придбане майно.

Докази повного розрахунку переможцем торгів на підставі протоколу №559938 проведення електронних торгів, що сформований 16.11.2021 15:03:58 організатором торгів ДП "СЕТАМ", підписання акту про проведення електронних торгів та оформлення права власності переможця торгів на спірний майновий комплекс у суду відсутні.

При цьому, судом врахована публічно розміщена ДП "СЕТАМ" на своєму сайті інформація щодо статусу таких торгів - очікується оплата, що свідчить про те, що ці торги знаходяться на стадії очікування оплати, приватним виконавцем не підписаний акт про проведені електронні торги, у зв`язку з чим торги не є такими, що відбулися, їх не зупинено та не припинено, та не оформлено право власності переможця торгів на спірне майно.

Отже, захід забезпечення позову у вигляді зупинення реалізації майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, є співмірним позовним вимогам, які будуть заявлені у позовній заяві ТОВ "Перфом Стандарт".

Судом також враховано, що такий захід забезпечення позову є адекватним та дозволяє не допустити незворотності певних наслідків (зокрема, перехід права власності на спірне майно до ТОВ "Фінансова компанія "Фінтакт"), а також відповідних дій (підписання акту про проведені електронні торги, незаконне оформлення права власності на спірне майно на користь ТОВ "Фінансова компанія "Фінтакт") щодо відновлення порушених прав ТОВ "Перфом Стандарт" як переможця торгів.

З урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник має намір звернутися до суду як позивач, суд погоджується, що такий захід забезпечення позову дійсно забезпечує можливість ефективного способу захисту порушених під час проведення торгів 30.04.2021 прав та інтересів ТОВ "Перфом Стандарт" щодо спірного майна, включеного до лоту реєстраційний номер 464865.

Оцінюючи наявність зв`язку між таким конкретним заходом забезпечення позову і предметом позовної вимоги про визнання недійсним протоколу №559938 проведення електронних торгів та зобов`язання ДП "СЕТАМ" сформувати новий протокол проведення електронних торгів, суд дійшов висновку, що такий захід спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову і є співмірним з даною позовною вимогою.

Крім того, такий захід забезпечення позову також не підпадає під заборону, яка передбачена частиною 12 статті 137 Господарського процесуального кодексу України, положення якої стосуються випадків публічних інтересів держави або органу місцевого самоврядування, які свої повноваження реалізують, у тому числі, і шляхом проведення конкурсів, аукціонів, торгів, тендерів.

Зокрема, відповідно до статті 61 Закону України "Про виконавче провадження" реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.

Відповідно до п. 1 Розділу І Порядку електронні торги - продаж майна за допомогою функціоналу центральної бази даних системи електронних торгів, за яким його власником стає учасник, який під час торгів запропонував за нього найвищу ціну.

Організатор електронних торгів, торгів за фіксованою ціною - суб`єкт господарювання, якого за результатами конкурсної процедури відбору організатора, передбаченої цим Порядком, уповноважено на здійснення заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Організація електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) - вчинення організатором заходів із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів, збереження та захисту даних, що містяться у ній, обслуговування цієї системи, забезпечення її постійної роботи та доступу користувачів до неї, публікації повідомлень про безоплатне передання нереалізованого конфіскованого майна, забезпечення збереження майна і виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.

Отже, в спірних правовідносинах ДП "СЕТАМ" виступає особою, яка лише здійснює заходи із супроводження програмного та технічного забезпечення центральної бази даних системи електронних торгів та обслуговування цієї системи, відтак відсутні підстави для застосування положень ч. 12 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України в даній справі.

Водночас, матеріалами справи не підтверджується, що електронні торги з продажу спірного майна здійснюються саме від імені держави (державного органу) або органу місцевого самоврядування.

В даному контексті судом також врахована правова позиція Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, викладена у постанові від 30.09.2020 у справі № 910/19113/19, відповідно до якої, продаж майна, що належить на праві приватної власності боржнику, на аукціоні в процедурі виконавчого провадження не є публічною конкурсною процедурою, на яку поширюються вимоги ч. 12 ст. 137 Господарського процесуального кодексу України.

Отже, такий захід забезпечення позову не суперечить вимогам статей 136-139 Господарського процесуального кодексу України.

Дослідивши додані до заяви документи та наведені заявником доводи, суд дійшов висновку, що заява про забезпечення позову містить обґрунтовані мотиви та посилання на докази, на підставі яких, суд вважає за доцільне задовольнити заяву про забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 136-140 ГПК України, суд -

УХВАЛИВ:

1.Задовольнити заяву позивача від 28.07.2022 про забезпечення позову.

2. Зупинити реалізацію майнового комплексу (літ. А, Б, В) загальною площею 6715,8 кв. м (будинок готелю Військово-Микільського монастиря (пам`ятка архітектури і містобудування місцевого значення), місцезнаходження: м. Київ, вулиця Мазепи Івана, будинок 11, яким-небудь особам, яка здійснюється (проводиться) приватним виконавцем виконавчого органу м. Києва Бережним Ярославом Вікторовичем та Державним підприємством "Сетам".

3.Дана ухвала набирає законної сили 28.07.2022, відповідно до положень Закону України "Про виконавче провадження" є виконавчим документом та може бути пред`явлена до виконання в передбаченому чинним законодавством порядку до 28.07.2025.

4.Стягувачем за даною ухвалою є: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Фінтакт" (01042, м. Київ, вул. Іоанна Павла ІІ, будинок 4/6, корпус "В"; ідентифікаційний код 41171897).

5.Боржниками за даною ухвалою є: Товариство з обмеженою відповідальністю "Перфом Стандарт" (01103, м. Київ, вул. Бойчука Михайла, 18А; ідентифікаційний код 43493174), Державне підприємство "СЕТАМ" (01001, м. Київ, вул. Стрілецька, 4-6; ідентифікаційний код 39958500) та Приватний виконавець виконавчого округу міста Києва Бережний Ярослав Вікторович (01024, м. Київ, пров. Козловського Івана, будинок 1, оф. 4).

Суддя М.В. Пасько