УХВАЛА

20 липня 2022 року

м. Київ

cправа № 910/12829/21

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Могил С.К.

перевіривши матеріали касаційної скарги Головного управління Національної поліції у м. Києві

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2022

та рішення Господарського суду міста Києва від 30.11.2021

у справі № 910/12829/21

за позовом Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

до Головного управління Національної поліції у м. Києві

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Комунальне підприємством з утримання та експлуатації житлового фонду спеціального призначення "Спецжитлофонд"

про усунення перешкод в користуванні майном,

В С Т А Н О В И В:

На адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду 30.06.2022 надійшла касаційна скарга Головного управління Національної поліції у м. Києві на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 (повний текст складено 09.06.2022) та рішення Господарського суду міста Києва від 30.11.2021 у справі № 910/12829/21, сформована в системі "Електронний суд" 29.06.2022.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.06.2022 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Могил С.К. - головуючий (доповідач), Случ О.В., Волковицька Н.О.

Здійснивши перевірку матеріалів касаційної скарги на відповідність вимогам ст.ст. 287 - 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), Суд дійшов висновку, що подана скарга їм не відповідає з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 ГПК України сторони, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника (ч. 3 ст. 56 ГПК України).

Отже, наведені вище положення законодавства передбачають можливість здійснення процесуального представництва юридичної особи, як в порядку самопредставництва, так й іншими особами, як представниками юридичної особи.

Особи, які можуть бути представниками у суді, визначені ч. 1 ст. 58 ГПК України, а саме - представником у суді може бути адвокат або законний представник.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 60 ГПК України повноваження представників сторін мають бути підтверджені довіреністю.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами (ч. 3 ст. 60 ГПК України).

Частиною 4 ст. 60 ГПК України, яка є спеціальною статтею процесуального закону щодо належного підтвердження повноважень представника в суді, передбачено, що повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Відповідно до ч. 9 ст. 60 ГПК України у разі подання представником до суду заяви, скарги, клопотання він додає довіреність або інший документ, що посвідчує його повноваження, якщо в справі немає підтвердження такого повноваження на момент подання відповідної заяви, скарги, клопотання.

За правовою природою представництво в суді є правовідносинами, в яких одна особа (представник) на підставі певних повноважень виступає від імені іншої особи (довірителя) і виконує процесуальні дії в суді в її інтересах, набуваючи (змінюючи, припиняючи) для неї прав та обов`язків.

Відповідно, особа, яка представляє юридичну особу у суді за довіреністю і виконує процесуальні дії на підставі повноважень, наданих їй довіреністю, виступає від імені цієї особи - довірителя, а не в порядку самопредставництва. З огляду на викладене представник, звертаючись до суду від імені Товариства на підставі виданої ним довіреності, не діє у такому разі як законний представник в порядку самопредставництва.

За загальним правилом у теорії права, самопредставництво юридичної особи - це право одноосібного виконавчого органу (керівника) чи голови (уповноваженого члена) колегіального виконавчого органу безпосередньо діяти від імені такої особи без довіреності, представляючи її інтереси в силу закону, статуту, положення. Для визнання особи такою, що діє в порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності). (Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 13.03.2020 у справі №922/2844/19).

Довіреність, за відсутності доказів, передбачених ч. 4 ст. 56 ГПК України (статуту, положення, трудового договору, контракту тощо), не є доказом того, що відповідна особа уповноважена діяти від імені відповідного Товариства в порядку самопредставництва.

Касаційну скаргу підписала старший консультант з виконання особливих доручень відділу правового забезпечення Головного управління Національної поліції у м. Києві - Глущенко Оксана, на підтвердження повноважень якої додано довіреність від 28.06.2022 (сформована в системі "Електронний суд").

Як свідчить вказана довіреність, Старостенко Олександр Олександрович на підставі довіреності від 28.04.2022, виданої Головним управлінням Національної поліції у м. Києві уповноважує, в порядку передоручення Глущенко Оксану Миколаївну представляти інтереси Головного управління Національної поліції у м. Києві, зокрема, в судах України.

Тобто, обсяг повноважень, якими наділений Старостенко Олександр Олександрович визначений, зокрема і довіреністю від 28.04.2022, яку не додано до касаційної скарги, як і не додано доказів, передбачених ч. 4 ст. 56 ГПК України (статуту, положення, трудового договору, контракту тощо), якими визначені повноваження Старостенко Олександра Олександровича щодо права видавати довіреності від імені Головного управління Національної поліції у м. Києві в порядку передоручення, а отже, не підтверджені і повноваження Глущенко Оксани Миколаївни на підписання даної касаційної скарги.

Також до касаційної скарги не додано документи, що свідчили би про наявність у Глущенко Оксани Миколаївни повноважень щодо представництва/самопредставництва Головного управління Національної поліції у м. Києві у суді касаційної інстанції у розумінні ч. 1 ст. 58 ГПК України та Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

Оскільки касаційна скарга Головного управління Національної поліції у м. Києві надійшла безпосередньо до Касаційного господарського суду без матеріалів справи, Суд позбавлений можливості перевірити повноваження Глущенко О.М.

Крім того, станом на дату постановлення цієї ухвали у Суду відсутній доступ до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у зв`язку з обмеженням доступу до нього через введення воєнного стану в Україні, а тому Суд позбавлений самостійно можливості перевірити наявність відповідних повноважень Глущенко О.М. у вказаному реєстрі.

Таким чином, враховуючи викладене, додана заявником до касаційної скарги довіреність не є документом, що посвідчує повноваження Глущенко О.М. на представництво та/або самопредставництво Головного управління Національної поліції у м. Києві у суді касаційної інстанції, а тому касаційна скарга підлягає залишенню без руху.

Згідно з ч. 2 ст. 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Частиною 2 ст. 174 ГПК України унормовано, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Суд касаційної інстанції зазначає, що Головному управлінню Національної поліції у м. Києві необхідно усунути недоліки касаційної скарги та надати Суду документи, що підтверджують повноваження Глущенко О.М. на право підписання касаційної скарги.

Крім того, згідно з п. 2 ч. 4 ст. 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України "Про судовий збір" (далі - Закон).

Відповідно до п.п. 5 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.п. 2 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону).

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2021 у розмірі 2 270 грн.

З текстів оскаржуваних судових рішень, розміщених в Єдиному державному реєстрі судових рішень, вбачається, що предметом позову у даній справі є усунення перешкод в користуванні майном (одна вимога немайнового характеру).

В касаційній скарзі заявник просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 та рішення Господарського суду міста Києва від 30.11.2021 у справі № 910/12829/21 повністю та прийняти нове рішення, яким в позові відмовити повністю, отже належною до сплати сумою судового збору за подання касаційної скарги у даному випадку є 4 540 грн (2 270 х 200 %).

Проте до матеріалів касаційної скарги не додано документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Натомість, до касаційної скарги додано клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання касаційної скарги з посиланням на п.п. а) п. 2, п. 3 ч. 1 ст. 8 Закону, яке мотивоване, зокрема, наступними обставинами:

- введення на території України воєнного стану згідно з Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з чим ГУНП у м. Києві забезпечується належне та самовіддане виконання заходів, передбачених Законом України "Про правовий режим воєнного стану";

- працівники поліції ГУНП у м. Києві залучаються до виконання спільних завдань з військовослужбовцями Збройних Сил України, Національної гвардії України з відсічі збройної агресії, звільнення територій та населених пунктів від окупації;

- вказані вище обставини призводять до понесення надмірних витрат ГУНП у м. Києві, які не були передбачені та закладені в кошторис останнього станом на січень 2022 року;

-даний спір є трудовим для працівників управління метрополітену ГУНП у м. Києві, оскільки працівників позбавляють робочого місця та місця для відпочинку при несенні служби (добовому чергуванні).

Розглянувши клопотання про відстрочення сплати судового збору, проаналізувавши норми чинного законодавства, якими врегульовано порядок звільнення, відстрочення та розстрочення сплати судового збору, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до ст. 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Отже суд, враховуючи майновий стан сторони, наділений правом відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору: (1) за клопотанням фізичних осіб - позивачів, тільки за наявності певних умов, або (2) якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

У даній справі Головне управління Національної поліції у м. Києві є відповідачем, і позовні вимоги пред`явлені до нього з підстав того, що строк дії договору про передачу майна територіальної громади міста Києва в оренду від 25.02.2019 №730-3 припинений 21.02.2021, однак відповідач своїм правом на продовження строку дії договору не скористався, звіту про оцінку не надавав, орендоване приміщення добровільно не звільнив, тобто у даному спорі не вирішується питання про порушення трудових прав працівників Головного управління Національної поліції у м. Києві.

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Беручи до уваги викладене, клопотання про відстрочення скаржнику сплати судового збору за подання касаційної скарги не підлягає задоволенню.

Суд вказує на те, що скаржнику необхідно сплатити судовий збір та надати суду документ, що підтверджує сплату 4 540 грн за наведеними нижче реквізитами.

- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;

- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;

- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);

- Код банку отримувача (МФО): 899998;

- Рахунок отримувача: UA0026007;

- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".

Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга та дата судового акта, що оскаржується.

Водночас відповідно до ст. 291 ГПК України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Однак скаржником до матеріалів касаційної скарги не додано доказів надіслання копії касаційної скарги та доданих до неї документів позивачу у справі - Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Враховуючи викладене касаційна скарга Головного управління Національної поліції у м. Києві підлягає залишенню без руху з наданням скаржнику строку на усунення недоліків поданої ним касаційної скарги, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, а саме - заявнику касаційної скарги необхідно: 1) надати докази сплати судового збору за подання касаційної скарги в сумі 4 540 грн; 2) надати Суду документи, що підтверджують повноваження Глущенко О. М. на право підписання касаційної скарги; 3) надати докази надіслання копії касаційної скарги і доданих до неї документів Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Щодо клопотання про зупинення дії оскаржуваних рішень у справі № 910/12829/21, то воно буде розглянуто у випадку усунення вказаних вище недоліків.

Керуючись ст. ст. 174, 234, 287, 290, 292 ГПК України, Суд,-

У Х В А Л И В:

1. Відмовити Головному управлінню Національної поліції у м. Києві у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору.

2. Касаційну скаргу Головного управління Національної поліції у м. Києві на постанову Північного апеляційного господарського суду від 06.06.2022 та рішення Господарського суду міста Києва від 30.11.2021 у справі № 910/12829/21 залишити без руху.

3. Надати скаржнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя Могил С.К.