ПІВДЕННО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
_____________________________________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року м. ОдесаСправа № 916/1777/21
Південно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Богатиря К.В.

суддів: Поліщук Л.В., Філінюка І.Г.

секретар судового засідання Арустамян К.А.

за участю представників сторін:

Від ПрАТ «Одеський завод гумових технічних виробів» - Лебедєв Ю.М. у порядку самопредставництва

розглянувши апеляційну скаргу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях

на ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 (суддя суду першої інстанції Смелянець Г.Є., час і місце оголошення рішення: 15.12.2021 (повний текст складено 20.12.2021), м. Одеса, проспект Шевченка, 29, Господарський суд Одеської області)

по справі № 916/1777/21

за позовом: Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях

до відповідача: Приватного акціонерного товариства «Одеський завод гумових технічних виробів»

про відшкодування збитків

ВСТАНОВИВ:

Описова частина.

У провадженні Господарського суду Одеської області знаходиться справа №916/1777/21 за позовом Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях до Приватного акціонерного товариства «Одеський завод гумових технічних виробів» про відшкодування збитків.

03.11.2021 до Господарського суду Одеської області надійшло клопотання відповідача про призначення експертизи за вх.№29267/21 від 03.11.2021, в якому останній просив суд призначити по справі судову будівельну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

- Який строк експлуатації належних позивачу тимчасових дерев`яних будиночків, які у 1987 році було зведено на території бази відпочинку відповідача?

- Чи є вказані будиночки об`єктами нерухомості?

Короткий зміст оскаржуваної ухвали.

Ухвалою Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 клопотання Приватного акціонерного товариства «Одеський завод гумових технічних виробів» про призначення експертизи за вх.№29267/21 від 03.11.2021 задоволено; призначено у справі №916/1777/21 судову будівельно-технічну експертизу, на вирішення якої поставити наступне питання: Чи є 9 (дев`ять) двокімнатних дерев`яних будинків («Б» розміром 3.76 м н а7.12; «В» розміром 3.60 м на 4.25 м; «Д» розміром 3.64 м на 7.07 м; «Г» розміром 7.08 м на 3.60 м; «Е» та «Е1» розміром 3.64 на 16.03 м; «Н1» розміром 3.60 м на 7.07 м; «Ф» розміром 3.76 м на 7.07 м; «У» розміром 6.91 м на 5.42 м), за адресою: м. Одеса, вул. Миколаївська дорога, 140, причал 200 об`єктами нерухомого майна?; доручено проведення експертизи Одеському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України; провадження у справі №916/1777/21 зупинено до одержання результатів експертизи.

Приймаючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що з`ясування обставин щодо відношення 9 (дев`яти) двокімнатних дерев`яних будинків до нерухомого майна потребують спеціальних знань, а також з того, що жодною стороною не надано до суду висновок експерта з питань, які відповідач запропонував поставити на вирішення експерту.

Аргументи учасників справи.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів.

До Південно-західного апеляційного господарського суду надійшла апеляційна скарга Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 по справі №916/1777/21.

Апелянт вказав, що судом не було враховано того, що клопотання відповідача є необґрунтованим та не відповідає сукупності умов, необхідних для задоволення зазначеного клопотання.

Крім того, на думку апелянта, судом не враховано, що відповідачем не наведено для суду які наявні в матеріалах справи докази є взаємосуперечливими; які обставини без висновку експерта встановити неможливо і як вони відносяться до предмету доказування у даній конкретній справі, а також в порушення приписів ст. 80 ГПК України не повідомлено суд з яких об`єктивних підстав відповідач не мав можливості у строки, встановлені для подання доказів, з причин визнаних судом поважними, самостійно надати експертний висновок, в тому числі і не долучив будь-яких доказів того, чи він вчиняв відповідні дії для отримання відповідних матеріалів (доказів) для проведеш будівельної експертизи або докази неможливості їх отримання з тих чи інших підстав.

Апелянт також зазначає, що спірні будинки, за які нараховано збитки, є знищенеми, і на переконання Регіонального відділення проведення експертизи є неможливим з об`єктивних підстав. Окрім того матеріали справи містять інші докази того, що вказане майно є об`єктами нерухомості.

Керуючись викладеним вище, апелянт просить ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 у справі № 916/1777/21 скасувати, прийняти нове рішення, яким у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства Одеський завод гумових технічних виробів про призначення експертизи відмовити та направити справу №916/1777/21 для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Рух справи у суді апеляційної інстанції.

Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи № 916/1777/21 було визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя Богатир К.В., судді Поліщук Л.В., Філінюк І.Г., що підтверджується витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.01.2022.

На момент надходження апеляційної скарги, матеріали справи № 916/1777/21 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду не надходили.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 12.01.2022 відкладено вирішення питання про можливість відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 по справі №916/1777/21 до надходження матеріалів справи на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду; доручено Господарському суду Одеської області невідкладно надіслати матеріали справи № 916/1777/21 на адресу Південно-західного апеляційного господарського суду.

22.06.2022 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №916/1777/21.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського від 27.06.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 по справі №916/1777/21; встановлено строк для подання відзиву на апеляційну скаргу, а також будь-яких заяв чи клопотань з процесуальних питань до 15.07.2022; призначено справу № 916/1777/21 до розгляду на 21 липня 2022 року о 12:00; встановлено, що засідання відбудеться у приміщенні Південно-західного апеляційного господарського суду за адресою: м. Одеса, пр. Шевченка, 29, зал судових засідань № 7, 3-ій поверх; явка представників учасників справи не визнавалася обов`язковою; роз`яснено учасникам судового провадження їх право подавати до суду заяви про розгляд справ у їхній відсутності за наявними в справі матеріалами; роз`яснено учасникам судового провадження їх право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, у тому числі із застосуванням власних технічних засобів.

До Південно-західного апеляційного господарського суду від Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях надійшло клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції в приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду.

Ухвалою Південно-західного апеляційного господарського суду від 07.07.2022 клопотання Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях про участь у судовому засіданні по справі № 916/1777/21 в режимі відеоконференції на 21.07.2022 о 12:00 задоволено; визначено участь представника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях в судовому засіданні по справі № 916/1777/21 в режимі відеоконференції на 21.07.2022 о 12:00 в приміщенні Північно-західного апеляційного господарського суду (33001, м. Рівне, вул. Яворницького, 59).

21.07.2022 у судовому засіданні прийняв участь представник ПрАТ «Одеський завод гумових технічних виробів» - Лебедєв Ю.М.

Представник Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях в судове засідання по справі не з`явився ні до приміщення Південно-західного апеляційного господарського суду, ні до приміщення Північно-західного апеляційного господарського суду для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Зокрема з протоколу судового засідання по справі від 21.07.2022 вбачається, що начальник відділу забезпечення судового процесу Північно-західного апеляційного господарського суду Рилиник Д.М. повідомив про неявку представника Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях до Північно-західного апеляційного господарського суду.

Обізнаність позивача про дату, час та місце проведення судового засідання по справі вбачається, зокрема, з клопотання про участь у судовому засіданні в режимі відеконференції.

Явка представників сторін у судове засідання, призначене на 21.07.2022, не визнавалась апеляційним господарським судом обов`язковою, про наявність у сторін доказів, які відсутні у матеріалах справи та без дослідження яких неможливо розглянути апеляційну скаргу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 по справі №916/1777/21, до суду не повідомлялося.

Таким чином, на думку колегії суддів в даному судовому засіданні повинен відбутися розгляд апеляційної скарги Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 по справі №916/1777/21 по суті, не дивлячись на відсутність представника позивача, якого слід вважати повідомленим про судове засідання належним чином. Відсутність представника позивача у даному випадку не перешкоджає вирішенню спору та не повинно заважати здійсненню правосуддя.

20.07.2022 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшло клопотання ПрАТ «Одеський завод гумових технічних виробів» (вх.32/22/Д4 від 20.07.2022), в якому відповідач просив в судовому засіданні поставити представнику позивача наведений у клопотанні перелік питань.

21.07.2022 до Південно-західного апеляційного господарського суду надійшло клопотання ПрАТ «Одеський завод гумових технічних виробів» (вх.32/22/Д5 від 21.07.2022), в якому відповідач просив вважати недійсним клопотання від 20.07.2022 і замінити його даним клопотанням від 21.07.2022. В клопотання вх.32/22/Д5 від 21.07.2022) також просив в судовому засіданні поставити представнику позивача наведений у клопотанні перелік питань.

Клопотання ПрАТ «Одеський завод гумових технічних виробів» (вх.32/22/Д5 від 21.07.2022), в якому відповідач просив в судовому засіданні поставити представнику позивача наведений у клопотанні перелік питань, залишено без розгляду (ухвала в протокольній формі) з огляду на наступне.

Колегія суддів вважає, що дане клопотання відповідача фактично є клопотанням про письмове опитування учасників справи як свідків, в порядку ст. 90 ГПК України.

Відповідно до ч. 1 - 3 ст. 90 ГПК України учасник справи має право поставити в першій заяві по суті справи або у додатку до неї не більше десяти запитань іншому учаснику справи про обставини, що мають значення для справи. Учасник справи, якому поставлено питання іншим учасником справи, зобов`язаний надати вичерпну відповідь окремо на кожне питання по суті.

На запитання до учасника справи, який є юридичною особою, відповіді надає її керівник або інша посадова особа за його дорученням.

Відповіді на запитання подаються до суду учасником справи - фізичною особою, керівником або іншою посадовою особою юридичної особи у формі заяви свідка не пізніше як за п`ять днів до підготовчого засідання, а у справі, що розглядається в порядку спрощеного провадження, - за п`ять днів до першого судового засідання.

Копія такої заяви свідка у той самий строк надсилається учаснику справи, який поставив письмові запитання.

Вказана стаття 90 входить структурно до Глави 5 «Докази та доказування» ГПК України.

Таким чином, ці дії відповідача у вигляді заявленого клопотання до суду апеляційної інстанції поставити представнику позивача в судовому засіданні наведений у клопотанні перелік питань були фактично направлені на збирання доказів по справі. В той же час, відповідно до ч. 3 ст. 269 ГПК України докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом апеляційної інстанції лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.

Однак, у даному випадку, відповідач не навів причини неможливості вчинення дій по отриманню відповідних доказів у суді першої інстанції. За таких обставин вказане клопотання відповідача не приймається до розгляду апеляційним господарським судом.

Фактичні обставини, встановлені судом.

Регіональне відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях звернулося до Господарського суду Одеської області з позовом про стягнення з ПрАТ «Одеський завод гумових технічних виробів» 20247,95 грн., з яких 2647,95 грн. збитки та 17600 грн. вартість надання послуг з оцінки.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, 16.11.2020 постановою Південно-західного апеляційного господарського суду у справі №916/67/20 визнано право власності за державою України в особі Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на 11 будинків відпочинку, з яких:

- 9 двокімнатних дерев`яних будинків («Б» розміром 3.76 м н а7.12; «В» розміром 3.60 м на 4.25 м; «Д» розміром 3.64 м на 7.07 м; «Г» розміром 7.08 м на 3.60 м; «Е» та «Е1» розміром 3.64 на 16.03 м; «Н1» розміром 3.60 м на 7.07 м; «Ф» розміром 3.76 м на 7.07 м; «У» розміром 6.91 м на 5.42 м), що знаходяться за адресою: м. Одеса, вул. Миколаївська дорога, 140, причал 200;

- 2 цегляних дворівневих будинків («А» розміром 6.85 м на 9.80 м та «Х» розміром 6.68 м на 9.80 м), що знаходяться за адресою: м. Одеса, вул. Миколаївська дорога, 140, причал 200.

16.02.2021 позивачем складено Акт перевірки стану ефективного використання та збереження державного майна, яке у процесі приватизації не увійшло до статутного капіталу ліквідованого ВАТ «Острозький шиноремонтний завод», у якому встановлено, що територія причалу №200 огороджена парканом та охороняється. Перевірка проводилася у присутності охоронця, керівництво ПрАТ «ОЗГВ» на момент проведення перевірки було відсутнє. У ході візуального огляду виявлено, що 9 двокімнатних дерев`яних будинка («Б» розміром 3.76 м н а7.12; «В» розміром 3.60 м на 4.25 м; «Д» розміром 3.64 м на 7.07 м; «Г» розміром 7.08 м на 3.60 м; «Е» та «Е1» розміром 3.64 на 16.03 м; «Н1» розміром 3.60 м на 7.07 м; «Ф» розміром 3.76 м на 7.07 м; «У» розміром 6.91 м на 5.42 м), що знаходяться за адресою: м. Одеса, вул. Миколаївська дорога, 140, причал 200, м. Одеса) зруйновані (відсутні у наявності).

Через неправомірні дії відповідача, що проявилися у не допуску працівників БТІ та Регіонального відділення для здійснення інвентаризації майна, технічної інвентаризації об`єктів державної власності, мало наслідком неможливість здійснення Регіональним відділенням заходів збереження державного майна, його інвентаризації, реєстрації права власності, а в подальшому і його приватизації/оренди, як це передбачено Законом України «Про приватизацію державного та комунального майна», Законом України «Про оренду державного та комунального майна».

Одночасно позивачем на підставі ч.4 ст.80 ГПК України повідомлено суд першої інстанції, що після проведення оцінки збитків зміниться ціна позову, тому Регіональне відділення в подальшому долучатиме до матеріалів справи звіт про оцінку розміру збитків, договір про проведення оцінки, акт приймання передавання, платіжне доручення, рецензію на звіт, а також збільшуватиме розмір позовних вимог та здійснюватиме доплату судового збору. Вказані докази будуть подані Регіональним відділенням піж час підготовчого засідання.

Під час розгляду справи позивач подав до Господарського суду Одеської області заяву про збільшення розміру позовних вимог за вх.№23369/21 від 06.09.2021, в якій просив суд стягнути з відповідача 1 901 170 грн., з яких 1 883 570 грн. збитки та 17600 грн. вартість послуг з оцінки.

До заяви позивачем додано Звіт про оцінку розміру збитків за знищення 9 двокімнатних дерев`яних будинків («Б» розміром 3.76 м на 7.12; «В» розміром 3.60 м на 4.25 м; «Д» розміром 3.64 м на 7.07 м; «Г» розміром 7.08 м на 3.60 м; «Е» та «Е1» розміром 3.64 на 16.03 м; «Н1» розміром 3.60 м на 7.07 м; «Ф» розміром 3.76 м на 7.07 м; «У» розміром 6.91 м на 5.42 м), що знаходяться за адресою: м. Одеса, вул. Миколаївська дорога, 140, причал 200, який виконаний ПП «Есперт-Рівне-Консалт» станом на 22.06.2021, та який мітить висновок оцінювачів Кеда Р.І. та Фурсович М.О., згідно з яким вартість збитків за знищення 9 двокімнатних дерев`яних будинків («Б» розміром 3.76 м на 7.12; «В» розміром 3.60 м на 4.25 м; «Д» розміром 3.64 м на 7.07 м; «Г» розміром 7.08 м на 3.60 м; «Е» та «Е1» розміром 3.64 на 16.03 м; «Н1» розміром 3.60 м на 7.07 м; «Ф» розміром 3.76 м на 7.07 м; «У» розміром 6.91 м на 5.42 м), за адресою: м. Одеса, вул. Миколаївська дорога, 140, Причал 200, станом на 22.06.2021 становить 1 883 570 грн.

05.08.2021 начальником відділу приватизації, управління державним майном та корпоративними правами держави Франчук А.О. складено Рецензію на звіт про оцінку розміру збитків, згідно з якою звіт кваліфікується за ознакою абзацу третього пункту 67 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, як такий, що у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки.

Наказом Регіонального відділення ФДМУ по Рівненській та Житомирській областях від 13.08.2021 №862 затверджено Висновок про вартість майна (розміру збитків).

У відзиві на збільшені позовні вимоги за вх.№26290/21 від 06.10.2021 відповідач, серед іншого посилається на те, що оцінка виконана некоректно з використанням ряду необґрунтованих припущень, за умови відсутності репрезентативних даних про об`єкти оцінки, з суттєвим порушеннями Національного стандарту №1. Зокрема, відповідач вважає, що об`єкти оцінки не є нерухомим майном, а тому визначення ринкової вартості земельної ділянки (прав пов`язаних із земельною ділянкою) під час її існуючого використання є порушенням п.3 Національного стандарту №1.

Окрім того, відповідач вважає, що розрахунок розміру збитків необхідно здійснювати згідно з п.88 Методики оцінки майна, затвердженої постановою КМУ №1891 від 10.12.2003, та за розрахунком відповідача розмір збитків становить 180,44 грн.

Також відповідач надав до суду першої інстанції клопотання про призначення експертизи за вх.№29267/21 від 03.11.2021, в якому просив суд призначити по справі судову будівельну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

- Який строк експлуатації належних позивачу тимчасових дерев`яних будиночків, які у 1987 році було зведено на території бази відпочинку відповідача?

- Чи є вказані будиночки об`єктами нерухомості?

В обґрунтування клопотання відповідач посилався на те, що у Звіті про оцінку майна відсутні застереження щодо строку експлуатації тимчасових дерев`яних будиночків, вартість яких була предметом оцінки. Без визначення вказаної величини неможливо встановити факт виникнення збитків у власника вказаного майна після його руйнації, оскільки вартість майна після закінчення строку його експлуатації може мати навіть від`ємне значення (враховуючи ліквідаційну вартість вказаного майна). Також відповідач наполягав на тому, що 9 (дев`ять) двокімнатних дерев`яних будинків не відносяться до нерухомого майна.

В свою чергу, позивач заперечував проти клопотання відповідача з посиланням при цьому на те, що відповідач не навів суду які наявні в матеріалах справи докази є взаємосуперечливими; які обставини без висновку експерта встановити неможливо і як вони відносяться до предмету доказування у даній конкретній справі, а також в порушення приписів ст.80 ГПК України не повідомив суд, з яких об`єктивних підстав відповідач не мав можливості у строки, встановлені для подання доказів з причин визнаних судом поважними, самостійно надати експертних висновок, в тому числі і не долучив будь-яких доказів того, чи вчиняв відповідні дії для отримання відповідних матеріалів (доказів) для проведення будівельної експертизи або докази неможливості їх отримання з тих чи інших підстав.

Мотивувальна частина.

Відповідно до ч. 1 ст. 269 ГПК України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Частиною 2 ст. 269 ГПК України передбачено, що суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.

Розглянувши матеріали господарської справи, доводи та вимоги апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції підлягає скасуванню, виходячи з таких підстав.

Відповідно до ст.73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У разі посилання учасника справи на невчинення іншим учасником справи певних дій або відсутність певної події, суд може зобов`язати такого іншого учасника справи надати відповідні докази вчинення цих дій або наявності певної події. У разі ненадання таких доказів суд може визнати обставину невчинення відповідних дій або відсутності події встановленою.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів

Відповідно до ч. 1 ст. 99 ГПК України суд за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) жодною стороною не наданий висновок експерта з цих самих питань або висновки експертів, надані сторонами, викликають обґрунтовані сумніви щодо їх правильності, або за клопотанням учасника справи, мотивованим неможливістю надати експертний висновок у строки, встановлені для подання доказів, з причин, визнаних судом поважними, зокрема через неможливість отримання необхідних для проведення експертизи матеріалів.

Відповідно до ст.1 ЗУ «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження на основі спеціальних знань у галузі науки, техніки, мистецтва, ремесла того об`єктів, явищ і процесів з метою надання висновку з питань, що є або будуть предметом судового розгляду.

Спеціальні знання це професійні знання, отримані в результаті навчання, а також навички, отримані обізнаною особою в процесі практичної діяльності в різноманітних галузях науки, техніки та інших суспільно корисних галузях людської діяльності, які використовуються разом з науково-технічними засобами під час проведення експертизи. Змістом спеціальних знань є теоретично обґрунтовані і перевірені практикою положення і правила, які можуть відноситися до будь-якої галузі науки, техніки, мистецтва тощо.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування. Якщо наявні у справі докази є взаємно суперечливими, їх оцінку в разі необхідності може бути здійснено господарським судом з призначенням відповідної судової експертизи. Питання про призначення судової експертизи повинно вирішуватися лише після ґрунтовного вивчення обставин справи і доводів сторін щодо необхідності такого призначення.

Необхідність судової експертизи в господарському судочинстві зумовлена тим, що в процесі здійснення правосуддя суд стикається з необхідністю встановлення таких фактів (обставин), дані про які потребують спеціальних досліджень. Експертиза це науковий, дослідницький шлях до висновків, які формулюються у висновку експерта, про фактичні обставини справи.

Отже, експертиза призначається судом у випадку необхідності встановлення фактів (обставин), дані про які вимагають спеціальних знань, та які мають суттєве значення для правильного вирішення спору по суті. При цьому господарський суд самостійно визначає, чи є у нього необхідність у спеціальних знаннях і, відповідно, призначення для цього експертизи, чи такої необхідності немає і суд може вирішити спір на підставі інших доказів, поданих у справі.

Як вище встановлено господарським судом, предметом спору у даній справі є стягнення з відповідача збитків, спричинених незбереженням (знищенням) майна 9 (дев`яти) двокімнатних дерев`яних будинків («Б» розміром 3.76 м н а7.12; «В» розміром 3.60 м на 4.25 м; «Д» розміром 3.64 м на 7.07 м; «Г» розміром 7.08 м на 3.60 м; «Е» та «Е1» розміром 3.64 на 16.03 м; «Н1» розміром 3.60 м на 7.07 м; «Ф» розміром 3.76 м на 7.07 м; «У» розміром 6.91 м на 5.42 м), що знаходяться за адресою: м. Одеса, вул. Миколаївська дорога, 140, причал 200 в розмірі 1 883 570 грн. без ПДВ.

За приписами ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками, згідно з частиною другої цієї статті є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також втрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки), доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

До складу збитків включаються: вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства; додаткові витрати (штрафні санкції, сплачені іншим суб`єктам, вартість додаткових робіт, додатково витрачених матеріалів тощо), понесені стороною, яка зазнала збитків внаслідок порушення зобов`язання другою стороною; неодержаний прибуток (втрачена вигода), на який сторона, яка зазнала збитків, мала право розраховувати у разі належного виконання зобов`язання другою стороною; матеріальна компенсація моральної шкоди у випадках, передбачених законом (стаття 225 Господарського кодексу України).

Відшкодування збитків є одним із видів цивільно-правової або господарсько-правової відповідальності, для застосування якої необхідна наявність всіх елементів складу правопорушення, а саме: протиправної поведінки (дії чи бездіяльності особи); шкідливого результату такої поведінки - збитків; причинно-наслідкового зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; вини особи, яка заподіяла шкоду.

У разі відсутності хоча б одного з елементів відповідальність у вигляді відшкодування збитків не наступає.

Таким чином для вирішення спору у цій справі необхідним є, серед іншого, з`ясування обставин щодо розміру спричинених позивачу збитків.

У якості доказу, який підтверджує розмір заявлених до стягнення з відповідача збитків, позивач надав до суду Звіт про оцінку розміру збитків, згідно з яким розмір спричинених збитків за знищення 9 (дев`яти) двокімнатних дерев`яних будинків становить 1 883 570 грн. без ПДВ.

В основу підстав для обґрунтування необхідності проведення експертизи відповідач посилався на наявні недоліки Звіту про оцінку розміру збитків.

Нормативне врегулювання питань щодо проведення професійної оцінки майна здійснюється згідно Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.

Пунктом 3 частини 2 ст. 4 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» встановлено, що оціночна діяльність може здійснюватися, зокрема, у формі рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна), яке полягає в їх критичному розгляді та наданні висновків щодо їх повноти, правильності виконання та відповідності застосованих процедур оцінки майна вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, в порядку, визначеному цим Законом та нормативно-правовими актами з оцінки майна.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб`єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) може виконувати оцінювач, який має не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, експертні ради, що спеціально створені саморегулівними організаціями оцінювачів з метою контролю за якістю оцінки майна, яка проводиться оцінювачами - членами саморегулівної організації, оцінювачі, які мають не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна та працюють у Фонді державного майна України, а також інших органах, зазначених у статті 5 цього Закону.

05.08.2021 начальником відділу приватизації, управління державним майном та корпоративними правами держави Франчук А.О., який має кваліфікаційне свідоцтво оцінювача та строк практичної діяльності більше двох років, складено Рецензію на звіт про оцінку розміру збитків, згідно з якою звіт кваліфікується за ознакою абзацу третього пункту 67 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 №1440, як такий, що у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки.

У даному випадку, відповідач не надав до суду іншого Звіту про оцінку майна (розміру збитків), який своїми висновками прямо суперечить вищевказаному Звіту, також не надав свою рецензію на представлений позивачем Звіт про оцінку розміру збитків, а його власні посилання на недоліки такого Звіту жодним чином не спростовують його правильність та не можуть прийматися судом до уваги, оскільки не є належними доказами, якими можна спростувати Звіт про оцінку майна (розміру збитків). Таким чином у даному випадку відсутня суперечливість доказів, наявних в матеріалах даної справи, що стосується Звіту про оцінку розміру збитків.

Окрім того, відповідачем не було наведено інших підстав для призначення судової експертизи, зокрема, не було обґрунтовано, які саме обставини без висновку експерта встановити неможливо і як вони відносяться до предмету доказування у даній конкретній справі.

Статтею 86 ГПК України врегульовано процесуальні питання щодо оцінки доказів.

1. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

2. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

3. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

На думку колегії суддів при розгляді клопотання відповідача про призначення судової експертизи судом першої інстанції не було зроблено обґрунтованого висновку про неможливість винесення рішення по справі на підставі наявних у справі доказів без проведення вказаної експертизи.

Окрім того, провадження у справі №916/1777/21 про відшкодування збитків було відкрито 29.06.2021.

В пункті 35 рішення від 07.07.1989 Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії» (Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) зазначено, що право особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку (ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод) кореспондується з обов`язком добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст.6 даної Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі «Смірнова проти України»).

З огляду на викладене вище, колегія суддів погоджується з доводами апелянта та вважає, що задовольняючи клопотання відповідача про призначення експертизи Господарський суд Одеської області дійшов до хибного висновку щодо дійсної необхідності у проведенні експертизи, так як клопотання відповідача про призначення експертизи є необґрунтованим і не підлягає задоволенню. Окрім того, в разі задоволення такого клопотання буде допущено безпідставне зупинення провадження у справі №916/1777/21, що порушує право Регіонального відділення на розгляд справи судом у розумний строк.

Висновки суду апеляційної інстанції.

Відповідно до ч. 1 ст. 280 ГПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є:

1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи;

2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими;

3) невідповідність висновків суду обставинам справи;

4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

У даному випадку наявне неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали, у зв`язку з чим апеляційна скарга підлягає задоволенню, ухвала суду першої інстанції скасуванню з прийняттям нового рішення про відмову у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Одеський завод гумових технічних виробів» про призначення експертизи (вх.№29267/21 від 03.11.2021).

Справу №916/1777/21 необхідно направити для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області.

Керуючись статтями 269-271, 275, 280-284 Господарського процесуального кодексу України, Південно-західний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Регіонального відділення Фонду державного майна України по Рівненській та Житомирській областях на ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 по справі №916/1777/21 задовольнити.

Ухвалу Господарського суду Одеської області від 15.12.2021 по справі №916/1777/21 - скасувати.

Прийняти нове рішення.

Відмовити у задоволенні клопотання Приватного акціонерного товариства «Одеський завод гумових технічних виробів» про призначення експертизи (вх.№29267/21 від 03.11.2021).

Справу №916/1777/21 направити для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.

На дану постанову апеляційного господарського суду за результатами перегляду ухвали про призначення експертизи та зупинення провадження по справі не може бути подана касаційна скарга в порядку п. 2 ч. 1 ст. 287 ГПК України.

Повний текст постанови складено та підписано 26.07.2022.

Головуючий К.В. Богатир

Судді: Л.В. Поліщук

І.Г. Філінюк