ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

"13" липня 2022 р. м. Київ Справа № 911/3436/21

Суддя Господарського суду Київської області Янюк О.С., перевіривши матеріали

заяви Головного управління ДПС у м. Києві

про визнання грошових вимог

про неплатоспроможність ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

УСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду Київської області (далі суд) від 21.02.2022, зокрема: відкрито провадження у справі №911/3436/21 про неплатоспроможність ОСОБА_1 (далі ОСОБА_1 , боржниця); введено процедуру реструктуризації боргів строком на 120 днів; введено мораторій на задоволення вимог кредиторів відповідно до ст. 121 Кодексу України з процедур банкрутства (далі Кодекс); призначено керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Луценка Романа Олександровича (свідоцтво №1886 від 21.12.2018); постановлено оприлюднити на офіційному веб-сайті Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника та вирішено інші процесуальні питання у справі.

У свою чергу, за змістом ч. 6 ст. 119 Кодексу офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника здійснюється у порядку, визначеному цим Кодексом.

Так, абз. 1 ч. 9 ст. 39 Кодексу встановлено, що з метою виявлення кредиторів та осіб, які виявили бажання взяти участь у санації боржника, на офіційному веб-порталі судової влади України не пізніше наступного дня з дня постановлення ухвали суду про відкриття провадження у справі господарський суд оприлюднює повідомлення про відкриття провадження у справі боржника (офіційне оприлюднення).

На виконання зазначеного положення, суд за допомогою автоматизованої системи «Діловодство спеціалізованого суду» 22.02.2022 здійснив офіційне оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 на офіційному веб-сайті Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в мережі Інтернет, номер публікації якого 68504.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 Кодексу подання кредиторами грошових вимог до боржника та їх розгляд керуючим реструктуризацією здійснюються в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, зокрема, ст.45 Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 45 Кодексу конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Отже, граничним строком для подання відповідних заяв є 24.03.2022 (включно).

Водночас, абз. 3 ч. 6 ст. 45 Кодексу встановлено, що вимоги кредиторів, заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, розглядаються господарським судом у порядку черговості їх отримання у судовому засіданні, яке проводиться після попереднього засідання господарського суду.

06.07.2022 (після закінчення, встановленого ч. 1 ст. 45 Кодексу, строку) засобами поштового зв`язку до суду звернулось Головне управління ДПС у м. Києві (далі ГУ ДПС, заявник) із заявою б/н б/д (вх. №8218/22 від 08.07.2022) про визнання грошових вимог до боржниці у розмірі 703,08грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кодексу провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України (далі ГПК України), іншими законами України.

Так, вимоги до форми та змісту заяви кредитора встановлені ч. 3 ст. 45 Кодексу, відповідно до абз. 9 ч. 3 якої, до заяви в обов`язковому порядку додаються, зокрема, докази сплати судового збору.

За подання до господарського суду заяви кредиторів, які звертаються з грошовими вимогами до боржника після оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство (неплатоспроможність) розмір судового збору становить 2 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб (пп. 10 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір»).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2020 рік» у 2022 році установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб 2 481,00грн.

Таким чином, заявник зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі 4 962,00грн (2 481,00*2=4 962,00), чого останнім зроблено не було.

Натомість ГУ ДПС у своїй заяві заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якого зазначено, що Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан, у зв`язку із чим за рахунок коштів резервного фонду збільшились видатки на обороноздатність держави. Таким чином, на рахунку за КВЕК 2800 (за яким здійснюються видатки для сплати судового збору) залишок коштів становить 0,00грн. За таких обставин, просить суд клопотання задовольнити та відстрочити сплату судового збору до закінчення воєнного стану на території України.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину-інваліда; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Так, з аналізу ст. 8 Закону України «Про судовий збір» вбачається, що законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Що ж до самих умов, визначених вказаною нормою Закону, то вони є диференційовані за суб`єктним та предметним застосуванням.

Так, умови, визначені у п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8 вказаного Закону, можуть застосовуватися лише до позивачів - фізичних осіб, котрі перебувають у такому фінансовому стані, що розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру їх річного доходу, та до позивачів, що мають певний соціальний статус.

Щодо третьої умови, визначеної у п. 3 ч. 1 статті 8, то законодавець, застосувавши слово «або», не визначив можливість її застосування за суб`єктом застосування, в той же час визначив коло предметів спору, коли така умова може застосовуватись, - лише у разі, коли предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Слід зазначити, що вищевказаний перелік умов для звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору є вичерпним.

Із системного аналізу змісту норм зазначеної статті вбачається, що положення п.п. 1 та 2 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п. 3 ч. 1 названої статті можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021 у справі № 0940/2276/18).

Предметом поданої ГУ ДПС заяви не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відтак, ГУ ДПС не відноситься до переліку осіб, зазначених у статті 8 Закону України «Про судовий збір» та зазначені ним у заяві підстави не передбачені вказаною нормою.

Разом із цим, суд вважає за необхідне зазначити, що «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, включно з фінансовими. Так, інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовуватися накладенням фінансових обмежень на доступ особи до суду. Вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права на доступ до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (рішення Європейського суду з прав людини від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі»).

Необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі ст. 129 Конституції України, якою визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, в тому числі й органів державної влади. Отже, самі лише обставини, пов`язані з труднощами фінансування, відсутністю коштів на рахунку, призначених для сплати судового збору та запровадженням на всій території України воєнного стану за Указом Президента України від 24.02.2022 № 64 не можуть вважатися підставою для відстрочення сплати судового збору (аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 08.06.2022 у справі №920/737/21).

Ураховуючи зазначене, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для задоволення відповідного клопотання ГУ ДПС, а відтак, заявник зобов`язаний сплатити судовий збір у розмірі 4 962,00грн.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 46 Кодексу у разі якщо заяву конкурсного кредитора подано без дотримання вимог цього Кодексу, господарський суд письмово повідомляє заявника про недоліки заяви та строк, протягом якого він зобов`язаний їх усунути.

Ураховуючи те, що відповідну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 45 Кодексу, суд вважає за необхідне залишити її без руху та надати заявнику час на усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 2, 45-46, 113 Кодексу, ст.ст. 12, 174, 234-235 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Клопотання Головного управління ДПС у м. Києві, яке міститься у заяві б/н б/д (вх. №8218/22 від 08.07.2022), про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

2. Заяву Головного управління ДПС у м. Києві б/н б/д (вх. №8218/22 від 08.07.2022) про визнання грошових вимог залишити без руху.

3. Запропонувати Головному управлінню ДПС у м. Києві протягом десяти днів з дня отримання ним цієї ухвали виконати належним чином вимоги ст. 45 Кодексу, а саме, надати суду:

докази сплати судового збору у розмірі 4 962,00грн у встановленому законом порядку на наступні реквізити:

«Отримувач коштів - ГУК у Київ. обл./м.Київ/22030101; Код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37955989; Банк отримувача - Казначейство України (ел. адм. подат.); Код банку отримувача (МФО) - 899998 ; Рахунок отримувача - UA3010001; Код класифікації доходів бюджету - 22030101 ; Призначення платежу - *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Господарський суд Київської області (назва суду, де розглядається справа)».

4. У разі невиконання Головним управлінням ДПС у м. Києві п. 3зазначеної ухвали у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із заявою.

5. Звернути увагу заявника на те, що у разі надіслання відповідних документів до суду засобами поштового зв`язку, невідкладно повідомити про це суд на його електронну пошту () із обов`язковим зазначенням штрих-коду поштового відправлення.

Відповідно до ч. 2 ст.235 ГПК України ухвала набрала законної сили 13.07.2022 та окремо від рішення оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду, яка подається у порядку, визначеному ст. 257 ГПК України.

Суддя О.С. Янюк

Ухвалу підписано 13.07.2022.