ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХМЕЛЬНИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"12" липня 2022 р. Справа № 924/245/22

м. Хмельницький

Господарський суд Хмельницької області у складі судді Яроцького А.М., при секретарі судового засідання Адамчук І.П., розглянувши матеріали справи

за позовом Першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави

в особі Закупненської селищної ради

до Приватного підприємства "Аграрна компанія 2004"

про стягнення 242 892,10 грн., з яких 175 044,44 грн. інфляційні втрати, 67 847,66 грн. 3% річних

Представники сторін:

від прокуратури - Приступа В.І.;

від позивача - не з`явився;

від відповідача - Федонюк Г.С.

Відповідно до ст. 240 ГПК України в судовому засіданні 12.07.2022 проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Процесуальні дії по справі, заяви, клопотання.

29.04.2022 на адресу Господарського суду Хмельницької області надійшла позовна заява Першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Закупненської селищної ради до Приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" про стягнення 242 892,10 грн., з яких 175 044,44 грн. інфляційні втрати та 67 847,66 грн. 3% річних, нарахованих у зв`язку з неналежним виконанням умов договору від 12.04.2018 про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.04.2022 вказану позовну заяву передано для розгляду судді Яроцькому А.М.

Ухвалою суду від 03.05.2022 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче засідання на 31.05.2022.

Окрім того, зазначеною ухвалою встановлено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до 23.05.2022 та встановлено прокуратурі та позивачу строк для подання відповіді на відзив до 31.05.2022.

20.05.2022 на адресу суду від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву та заява про застосування строків позовної давності.

30.05.2022 прокуратурою подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву.

Судом у підготовчому засіданні 31.05.2022 постановлено ухвалу, з занесенням до протоколу судового засідання, про відкладення підготовчого засідання у справі на 21.06.2022. Ухвалою суду від 31.05.2022 повідомлено позивача про дату наступного засідання у справі.

07.06.2022 позивачем подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву.

21.06.2022 прокуратурою подано до суду заперечення на заяву відповідача про застосування строків позовної давності.

Судом у підготовчому засіданні 21.06.2022 постановлено ухвалу, з занесенням до протоколу судового засідання, про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті у загальному позовному провадженні на 12.07.2022.

В судовому засіданні 12.07.2022, під час судових дебатів, представник відповідача заявила усне клопотання про оголошення перерви в судовому засіданні, з метою подання доказів понесених відповідачем витрат на професійну правничу допомогу.

Судом, в судовому засіданні 12.07.2022 постановлено ухвалу, з занесенням до протоколу судового засідання, про відмову у задоволенні усного клопотання представника відповідача про оголошення перерви в судовому засіданні, при цьому представнику відповідача роз`яснено, що докази понесених відповідачем витрат на професійну правничу допомогу можуть бути подані після ухвалення рішення суду протягом встановленого ч. 8 ст. 129 ГПК України строку.

Виклад позицій учасників судового процесу.

Прокурор звернувся до суду з позовною заявою в інтересах Закупненської селищної ради до Приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" про стягнення 242 892,10 грн., з яких 67 847,66 грн. 3% річних та 175 044,44 грн. інфляційних втрат.

В обґрунтування позовних вимог зазначає, що 12.04.2018 між Закупненською селищною радою та ПП "Аграрна компанія 2004" був укладений договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне. Відповідно до умов якого, відповідач зобов`язався перерахувати до місцевого бюджету грошові кошти в сумі 4 942 993,14 грн. - до 31.08.2018. Прокурор повідомляє, що рішенням Господарського суду Хмельницької області від 22.10.2020 у справі №924/1222/18, яке набрало законної сили, стягнуто з ПП "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 4 942 993,14 грн. коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне, 44 690,07 грн. пені за період з 01.09.2018 по 19.12.2018 та 44 690,07 грн. 3% річних за період з 01.09.2018 по 19.12.2018. Окрім того, вказує прокурор, рішенням Господарського суду Хмельницької області від 15.02.2022 у справі №924/1093/21, яке набрало законної сили 09.03.2022 стягнуто з ПП "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 840 308,83 грн. інфляційних втрат за період з листопада 2018 року по квітень 2021 року та 360 364,50 грн. 3% річних за період з 20.12.2018 по 25.05.2021. Повідомляє, що зобов`язання щодо сплати заборгованості в розмірі 4942993,14 грн. ПП "Аграрна компанія 2004" було виконано 09.11.2021. Враховуючи положення чинного законодавства, факт невиконання грошового зобов`язання із сплати коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне у розмірі 4 942 993,14 грн., в обумовлений договором строк, стягнення з ПП "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради за судовими рішеннями у справі №924/1222/18 3% річних за період з 01.09.2018 по 19.12.2018 в сумі 44690,07 грн. та у справі №924/1093/21 інфляційних втрат за період з листопада 2018 року по квітень 2021 року в сумі 840 308,83 грн., 3% річних за період з 20.12.2018 по 25.05.2021 в сумі 360 364,50 грн., прокурор вважає, що ПП "Аграрна компанія 2004" має сплатити на користь Закупненської селищної ради 3% річних за період з 26.05.2021 по 08.11.2021 в сумі 67 847,66 грн. та інфляційні нарахування за період з 01.05.2021 по 30.11.2021 в сумі 175 044,44 грн. Підставою для звернення з даною позовною заявою прокурор зазначає, не здійснення захисту Закупненською селищною радою майнових прав та інтересів територіальної громади, тобто її пасивна поведінка.

20.05.2022 представником відповідача подано відзив на позовну заяву, де останній зазначає, що в період за який заявляються інфляційні втрати та 3% річних було винесено низку судових рішень, а саме у справах №924/876/20 та №924/1222/18, які є підставою, що виключають відповідальність відповідача. Окрім того, представник відповідача заявляє про застосування строків позовної давності до позовної заяви прокуратури.

20.05.2022 представник відповідача подав суду заяву про застосування строків позовної давності, де зазначає, що несплата коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне відбулась через наявність спорів щодо сплати зазначених коштів, що вирішувалися в судовому порядку. Вказує, що зобов`язання зі сплати інфляційних втрат та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. А тому, вважає відповідач, оскільки строк позовної давності за основним зобов`язанням минув, відповідно і пропущено строк позовної давності щодо стягнення інфляційних втрат та 3% річних за прострочення основного зобов`язання. Представник відповідача, просить суд відмовити у задоволенні позовних вимог, у зв`язку з пропуском строку позовної давності.

30.05.2022 прокуратурою подано відповідь на відзив на позовну заяву, де прокурор зауважив, що твердження позивача, зазначені у відзиві на позовну заяву є помилковими. Зазначає, що рішеннями суду у справі №924/1222/18 та №924/1093/21 встановлено, що відповідно до умов договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне від 12.04.2018, укладеного між ПП "Аграрна компанія 2004" та Закупненською селищною радою, приватне підприємство зобов`язано було перерахувати на рахунок селищної ради кошти в сумі 4 942 993,14 грн. до 31.08.2018. Повідомляє, що зобов`язання щодо сплати заборгованості в розмірі 4942993,14 грн. було примусово виконано ПП "Аграрна компанія 2004" лише 09.11.2021. Вказує, що інфляційні нарахування на суму боргу та 3% річних є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінених грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові. Звертає увагу суду, що ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми.

07.06.2022 позивачем подано до суду відповідь на відзив на позовну заяву, де останній пояснив, що оскільки внаслідок невиконання відповідачем грошового зобов`язання у позивача виникає право на отримання сум, передбачених ст. 625 Цивільного кодексу України, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на позов про стягнення інфляційних втрат і 3% річних виникає за кожен місяць з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення. Вважає, що відповідачем не доведено наявності обставин, що виключають відповідальність ПП "Аграрна компанія 2004", а представлені доводи є не переконливими та недостатньо обґрунтованими.

21.06.2022 прокуратурою подано до суду заперечення на заяву відповідача про застосування строку позовної давності, де останній зазначив, що у зв`язку із зверненням прокурора з позовом до суду у справі №924/1222/18 мало місце переривання строку позовної давності, після переривання перебіг строку позовної давності почався заново, тобто з 22.12.2018, і закінчився б 21.12.2021. В межах визначеного строку - 02.11.2021 прокурор звернувся з позовом до суду у справі №924/1093/21. Таким чином, зауважує прокурор зважаючи на положення ст. 264 ЦК України у зв`язку із зверненням прокурора до суду мало місце переривання строку позовної давності. Після переривання строку позовної давності почався заново, тобто з 02.11.2021. Зазначає, що зважаючи на те, що основне зобов`язання примусово виконано відповідачем 09.11.2021, судами стягнуто інфляційних втрат по квітень 2021 року, 3% річних по 25.05.2021 року, а у Закупненської селищної ради виникає право на отримання сум, передбачених ст.625 ЦК України, за увесь час прострочення, вимоги прокурора про стягнення з ПП "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 67 847,66 грн. 3% річних за період з 26.05.2021 по 08.11.2021, 175 044,44 грн. інфляційних втрат за період з травня 2021 року по жовтень 2021 року. Таким чином, вказує прокурор, безпідставними є твердження апелянта про пропуск строку позовної давності.

Прокурор в судовому засіданні 12.07.2022 підтримав позовні вимоги.

Представник позивача в судове засідання 12.07.2022 не з`явився, про дату, час та місце засідання у справі повідомлений належним чином, шляхом надіслання ухвали суду від 21.06.2022 на адресу електронної пошти останнього.

Представник відповідача в судовому засіданні 12.07.2022 проти задоволення позовних вимог заперечив, з підстав наведених у відзиві на позовну заяву та заяві про застосування строків позовної давності.

Обставини, які є предметом доказування у справі, та докази, якими сторони підтверджують або спростовують їх наявність.

12.04.2018 між Закупненською селищною радою та приватним підприємством "Аграрна компанія 2004" (замовник) укладено договір про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупна, відповідно до пункту 1 якого замовник у зв`язку із будівництвом комплексу для приймання, очищення, сушіння, зберігання та відвантаження зерна за адресою зв`язку: вул. Станційна, 6, смт. Закупне, Чемеровецький район Хмельницької області, зобов`язується взяти пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне та перерахувати до місцевого бюджету грошові кошти в розмірі 4942993,14 грн., як пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне у розмірі, що дорівнює 3,0% від загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування, яка визначена проектною документацією, та затверджена в установленому законодавством порядку. Розмір внеску та порядок його оплати визначаються відповідно до Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та рішенням двадцятої сесії Закупненської селищної ради від 12.09.2017 року №3 "Про затвердження Порядку участі замовників у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне, затвердження типового договору про пайову участь та визнання таким, що втратило чинність рішення сесії Закупненської селищної ради".

Згідно з пункту 2.1. договору замовник зобов`язується перерахувати грошові кошти в сумі 4942993,14 грн. єдиним платежем до 31.08.2018.

Кошти отримані як пайова участь замовників об`єктів містобудування можуть використовуватися виключно на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне (п. 3.1. договору).

Пунктом 4.1. договору передбачено, що у разі не виконання замовником будівництва умов договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне щодо перерахування в повному обсязі коштів, Закупненська селищна рада здійснює необхідні заходи щодо примусового стягнення вказаних коштів у судовому порядку.

Відповідно до пункту 4.2. договору замовник у випадку несвоєчасної сплати внеску, передбаченого розділом 1 договору, сплачує пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ на частину несвоєчасно сплачених за договором коштів, що діє на дату настання платежу (можуть передбачатися інші штрафні санкції).

Договір набуває чинності з моменту його підписання сторонами та діє до повного виконання ними своїх зобов`язань за цим договором (п. 5.1. договору).

У п. п. 6.2., 6.3. договору передбачено, що одностороння зміна умов або одностороння відмова від цього договору неприпустима. У випадках, не передбачених даним договором, сторони керуються чинним законодавством України.

Договір підписаний сторонами та скріплений їх печатками.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 22.10.2020 у справі №924/1222/18, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.04.2021 частково задоволено позов першого заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Закупненської селищної ради. Присуджено до стягнення з приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 4942993,14 грн. коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне, 44690,07 грн. пені та 44690,07 грн. 3% річних (за період з 01.09.2018 по 19.12.2018).

23.11.2021 Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звернувся до Закупненської селищної ради з листом №15/2-1068вих-21, в якому з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в особі Закупненської селищної ради, просив надати інформацію чи вживалися селищною радою заходи реагування з метою стягнення з ПП "Аграрна компанія 2004" 3% річних та інфляційних нарахувань за період з 01.05.2021 по 10.11.2021.

Листом за №02.01-20/769 від 01.12.2021 Закупненська селищна рада повідомила першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури, що позивачем не вживалися заходи досудового щодо стягнення з ПП "Аграрна компанія 2004" 3% річних за період з 26.05.2021 по 10.11.2021 та інфляційних втрат за період з 01.05.2021 по 10.11.2021.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 15.02.2022 у справі №924/1093/21, яке набрало законної сили 09.03.2022, частково задоволено позов першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Закупненської селищної ради до ПП "Аграрна компанія 2004". Стягнуто з ПП "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 840 308,83 грн. інфляційних втрат за період з листопада 2018 року по квітень 2021 року та 360364,50 грн. 3% річних за період з 20.12.2018 по 25.05.2021. В решті позовних вимог відмовлено.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 15.02.2022 у справі №924/1093/21 встановлено, що "відповідно до постанови про закінчення виконавчого провадження №67070155 від 09.11.2021 заборгованість за договором в розмірі 4 942 993,14 грн. ПП "Аграрна компанія 2004" була сплачена 09.11.2021."

31.03.2022 Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звернувся до Закупненської селищної ради Хмельницької області з повідомленням №15/2-305вих22 про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в особі Закупненської селищної ради в суді шляхом пред`явлення позову до господарського суду Хмельницької області про стягнення з ПП "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради інфляційних втрат та 3% річних.

Закупненська селищна рада у листі №02.01-20/318 від 06.04.2022 повідомила ПП "Аграрна компанія 2004" про необхідність сплати інфляційних втрат та 3% річних та надала розрахунок за період з 26.05.2021 по 08.11.2021 на загальну суму 242892,10 грн. В підтвердження відправлення зазначеного листа до матеріалів справи надано фіскальний чек АТ "Укрпошти" від 07.04.2022.

14.04.2022 Закупненська селищна рада повідомила прокуратуру, що вона не може самостійно вживати відповідних заходів, щодо представлення інтересів селищної ради в суді у зв`язку з відсутністю в штаті селищної ради юриста або іншої відповідальної особи, яка може представляти інтереси в суді. Також в бюджеті Закупненської селищної ради не передбачені кошти для оплати роботи юриста, сплати судового збору, а також інших подібних витрат. Закупненська селищна рада не заперечує проти представлення її інтересів в суді.

29.04.2022 Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах - Закупненської селищної ради до приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" про стягнення 242 892,10 грн., з яких: 67847,66 грн. 3% річних за період з 26.05.2021 по 08.11.2021 та 175044,44 грн. інфляційних витрат за період з травня 2021 року по жовтень 2021 року.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, невизнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду:

Статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

За змістом ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Статтею 53 ГПК України передбачено участь у судовому процесі органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. При цьому передумовою участі органів та осіб, зазначених у цій статті, в господарському процесі є набуття ними господарського процесуального статусу органів та осіб, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб, і наявність процесуальної правосуб`єктності, яка охоплює процесуальну правоздатність і процесуальну дієздатність.

На відміну від осіб, які беруть участь у справі (позивач, відповідач, третя особа, представник), відповідні органи та особи повинні бути наділені спеціальною процесуальною правоздатністю, тобто здатністю мати процесуальні права та обов`язки органів та осіб, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб. Така процесуальна правоздатність настає з моменту виникнення у цих осіб відповідної компетенції або передбачених законом повноважень. Необхідною умовою зазначеної участі є норми матеріального права, які визначають випадки такої участі, тобто особи, перелічені у ст. 53 ГПК України, можуть звернутися до суду із позовною заявою або беруть участь у процесі лише у випадках, чітко встановлених законом.

Відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Частина перша статті 23 Закону України "Про прокуратуру" визначає, що представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Згідно з абзацами 1 і 2 частини третьої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Відповідно до абзаців 1 - 3 частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Згідно з положеннями частин третьої - п`ятої статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Таким чином, зі змісту вищезазначених законодавчих положень вбачається, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак, підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" має прояв в пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він обізнаний про порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" має прояв в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який, серед іншого, включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Верховний Суд неодноразово звертав увагу на те, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює у судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимогам закону не здійснює захисту або робить це неналежно.

Разом з тим, прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень, який може і бажає захищати інтереси держави (аналогічну правову позицію викладено у постановах Верховного Суду від 25.04.2018 у справі №806/1000/17, від 20.09.2018 у справі №924/1237/17, від 22.11.2021р. у справі № 917/564/21, від 14.12.2021р. у справі №916/1978/21).

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18 наведено такі правові висновки:

"Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим".

З огляду на викладене, підставою для представництва прокурором інтересів держави в суді є належне обґрунтування, підтверджене достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені, відповідними запитами, а також копіями документів, отриманих від органу, що свідчать про наявність підстав для такого представництва.

У такому випадку суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 15.09.2020 у справі №906/282/19, від 09.02.2021 у справі № 910/13730/19, від 22.11.2021р. у справі № 917/564/21.

Прокурор зазначає, що підставою для звернення з даною позовною заявою стало "не здійснення захисту" Закупненською селищною радою майнових прав та інтересів територіальної громади.

Як слідує з матеріалів справи, про порушення інтересів територіальної громади Закупненська селищна рада була обізнана з 2018 року, з моменту порушення відповідачем грошових зобов`язань за договором від 12.04.2018 про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне.

23.11.2021 Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звернувся до Закупненської селищної ради з листом №15/2-1068вих-21, в якому з метою встановлення підстав для представництва інтересів держави в особі Закупненської селищної ради, просив надати інформацію чи вживалися селищною радою заходи реагування з метою стягнення з ПП "Аграрна компанія 2004" 3% річних та інфляційних нарахувань за період з 01.05.2021 по 10.11.2021.

Листом за №02.01-20/769 від 01.12.2021 Закупненська селищна рада повідомила Першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури, що позивачем не вживалися заходи досудового врегулювання щодо стягнення з ПП "Аграрна компанія 2004" 3% річних за період з 26.05.2021 по 10.11.2021 та інфляційних втрат за період з 01.05.2021 по 10.11.2021.

Враховуючи зазначене, 31.03.2022 Перший заступник керівника Хмельницької обласної прокуратури звернувся до Закупненської селищної ради Хмельницької області з повідомленням №15/2-305вих22 про встановлення підстав та намір здійснювати представництво інтересів держави в особі Закупненської селищної ради в суді шляхом пред`явлення позову до Господарського суду Хмельницької області про стягнення з ПП "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради інфляційних втрат та 3% річних.

Закупненська селищна рада у листі №02.01-20/318 від 06.04.2022 повідомила ПП "Аграрна компанія 2004" про необхідність сплати інфляційних втрат та 3% річних, та надала розрахунок за період з 26.05.2021 по 08.11.2021 на загальну суму 242892,10 грн. В підтвердження відправлення зазначеного листа до матеріалів справи надано фіскальний чек АТ "Укрпошти" від 07.04.2022.

14.04.2022 Закупненська селищна рада повідомила прокуратуру, що вона не може самостійно вживати відповідних заходів, щодо представлення інтересів селищної ради в суді у зв`язку з відсутністю в штаті селищної ради юриста або іншої відповідальної особи, яка може представляти інтереси в суді. Також в бюджеті Закупненської селищної ради не передбачені кошти для оплати роботи юриста, сплати судового збору, а також інших подібних витрат. Закупненська селищна рада не заперечує проти представлення її інтересів в суді.

Таким чином, враховуючи, що Закупненська селищна рада не звернулася в розумний строк до суду за захистом інтересів територіальної громади, суд доходить висновку, що прокурором обґрунтовано наявність у нього підстав для представництва інтересів держави у суді та підтверджено наявність виключного випадку для звернення з даним позовом до суду з урахуванням положень ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Правовідносини між сторонами виникли на підставі укладеного між Закупненською селищною радою (селищна рада) та приватним підприємством „Аграрна компанія 2004" (замовник) договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне від 12.04.2018, відповідно до пункту 1 якого замовник у зв`язку із будівництвом комплексу для приймання, очищення, сушіння, зберігання та відвантаження зерна за адресою зв`язку: вул. Станційна, 6, смт. Закупне, Чемеровецький район Хмельницької області зобов`язався взяти пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне та перерахувати до місцевого бюджету грошові кошти в розмірі 4942993,14 грн., як пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне у розмірі, що дорівнює 3,0 % від загальної кошторисної вартості будівництва (реконструкції) об`єкта містобудування, яка визначена проектною документацією, та затверджена в установленому законодавством порядку.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 22.10.2020 у справі №924/1222/18, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.04.2021р. було частково задоволено позов першого заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Закупненської селищної ради до приватного підприємства "Аграрна компанія 2004". Стягнуто з приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 4942993,14 грн. коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне, 44690,07 грн. пені та 44690,07 грн. 3% річних (за період з 01.09.2018 по 19.12.2018). В решті позову відмовлено.

Під час розгляду справи суди дійшли висновку, що відповідно до умов договору про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне від 12.04.2018, укладеного між Закупненською селищною радою та приватним підприємством "Аграрна компанія 2004", відповідач зобов`язаний був перерахувати на рахунок позивача кошти в сумі 4942993,14 грн. до 31.08.2018.

Рішенням Господарського суду Хмельницької області від 15.02.2022 у справі №924/1093/21, яке набрало законної сили 09.03.2022, частково задоволено позов першого заступника керівника Хмельницької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Закупненської селищної ради до ПП "Аграрна компанія 2004". Стягнуто з ПП "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 840 308,83 грн. інфляційних втрат за період з листопада 2018 року по квітень 2021 року та 360364,50 грн. 3% річних за період з 20.12.2018 по 25.05.2021. В решті позовних вимог відмовлено.

Рішенням господарського суду Хмельницької області від 15.02.2022 у справі №924/1093/21 встановлено, що "відповідно до постанови про закінчення виконавчого провадження №67070155 від 09.11.2021 заборгованість за договором в розмірі 4 942 993,14 грн. ПП "Аграрна компанія 2004" була сплачена 09.11.2021."

Відповідно до приписів ч. 4 ст. 75 ГПК України обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Преюдиціальність - це обов`язковість фактів, установлених судовим рішенням, що набрало законної сили в одній справі для суду при розгляді інших справ. Преюдиціально встановлені факти не підлягають доказуванню, оскільки вони вже встановлені у рішенні суду і немає необхідності встановлювати їх знову, тобто піддавати сумніву істинність і стабільність судового акта, який вступив у законну силу. Суть преюдиції полягає в неприпустимості повторного розгляду судом одного й того ж питання між тими ж сторонами.

Правило про преюдицію спрямоване не лише на заборону перегляду фактів і правовідносин, які встановлені в судовому акті, що вступив у законну силу. Вони також сприяють додержанню процесуальної економії в новому процесі. У випадку преюдиціального установлення певних обставин особам, які беруть участь у справі (за умови, що вони брали участь у справі при винесенні преюдиціального рішення), не доводиться витрачати час на збирання, витребування і подання доказів, а суду - на їх дослідження і оцінку. Усі ці дії вже здійснювалися у попередньому процесі, і їхнє повторення було б не лише недоцільним, але й неприпустимим з точки зору процесуальної економії. (Аналогічний висновок міститься в постанові Верховного Суду від 01.10.2019р. у справі №924/848/18).

Таким чином, обставини щодо наявності обов`язку ПП "Аграрна компанія 2004" перед Закупненською селищною радою щодо сплати 4942993,14 грн. у строк до 31.08.2018 та сплатою зазначених коштів 09.11.2021 встановлено судовими рішеннями у справах №924/1222/18 та №924/1093/21, які набрали законної сили, і не потребують доказування при розгляді даної справи.

Прокурором заявлено до стягнення з відповідача на користь позивача 67 847,66 грн. - 3% річних за період з 26.05.2021 по 08.11.2021 та 175 044,44 грн. інфляційних витрат за період з травня 2021 року по жовтень 2021 року.

Відповідно до частини 2 статті 625 Цивільного кодексу України боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3 % річних відповідно до статті 625 ЦК України є мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступає способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації боржника за неналежне виконання зобов`язання. Ці кошти нараховуються незалежно від вини боржника, зупинення виконавчого провадження чи виконання рішення суду про стягнення грошової суми. Подібні правові висновки сформульовані, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 червня 2019 року у справах № 703/2718/16-ц (провадження № 14-241цс19) та № 646/14523/15-ц (провадження № 14-591цс18), від 13 листопада 2019 року у справі № 922/3095/18 (провадження № 12-105гс19), від 18 березня 2020 року у справі № 902/417/18 (провадження № 12-79гс19).

Як зазначалося вище, судом під час розгляду справи №924/1222/18, було стягнуто з приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 44690,07 грн. 3% річних за період з 01.09.2018 по 19.12.2018.

Окрім того, під час розгляду справи №924/1093/21, судом було стягнуто з приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради 360 364,50 грн. 3% річних за період з 20.12.2018 по 25.05.2021.

Суд перевіривши розрахунок 3% річних, дійшов висновку, що позивачем правомірно та відповідно до вимог чинного законодавства здійснено нарахування 3% річних в розмірі 67847,66 грн. за період з 26.05.2021 по 08.11.2021.

Законом України "Про індексацію грошових доходів населення" визначено індексацію грошових доходів населення як встановлений законами та іншими нормативно-правовими актами України механізм підвищення грошових доходів населення, що дає можливість частково або повністю відшкодувати подорожчання споживчих товарів і послуг (стаття 1 Закону). Статтею 2 цього Закону передбачено як об`єкти індексації грошові доходи громадян, одержані ними в гривнях на території України, що не мають разового характеру, перелік яких визначено у частині першій цієї статті; водночас, частиною другою статті 2 цього Закону законодавець передбачив право Кабінету Міністрів України встановлювати інші об`єкти індексації, поряд з тими, що зазначені у частині першій цієї статті.

З метою реалізації Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" Кабінет Міністрів України постановою №1078 від 17.07.2003 затвердив Порядок проведення індексації грошових доходів населення (далі - Порядок), пунктом 1 якого передбачено, що цей Порядок визначає правила обчислення індексу споживчих цін для проведення індексації та сум індексації грошових доходів населення. Індекс споживчих цін обчислюється Держстатом і не пізніше 10 числа місяця, що настає за звітним, публікується в офіційних періодичних виданнях. Сума індексації грошових доходів громадян визначається як результат множення грошового доходу, що підлягає індексації, на величину приросту індексу споживчих цін, поділений на 100 відсотків (пункти 1-1, 4 Порядку).

Отже, при розрахунку інфляційних втрат у зв`язку з простроченням боржником виконання грошового зобов`язання до цивільних відносин, за аналогією закону, підлягають застосуванню норми Закону України "Про індексацію грошових доходів населення" та приписи Порядку проведення індексації грошових доходів населення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1078 від 17.07.2003 та Методика розрахунку базового індексу споживчих цін, затверджена наказом Державного комітету статистики України №265 від 27.07.2007. Порядок індексації грошових коштів для цілей застосування статті 625 ЦК України визначається із застосуванням індексу споживчих цін (індексу інфляції) за офіційними даними Державного комітету статистики України у відповідний місяць прострочення боржника, як результат множення грошового доходу на величину приросту споживчих цін за певний період, поділену на 100 відсотків (абзац п`ятий пункту 4 постанови КМУ №1078).

Статтею 625 ЦК України передбачено розрахунок індексу інфляції не за окремі інтервали часу, а в цілому за весь період прострочення і якщо індекс інфляції в окремі періоди є меншим за одиницю та має при цьому економічну характеристику - "дефляція", то це не змінює його правової природи та не може мати наслідком пропуску такого місяця, оскільки протилежне зруйнує послідовність математичного ланцюга розрахунків, визначену Порядком проведення індексації грошових доходів населення.

Встановлення компетентним органом (Кабінетом Міністрів України) механізму перемножування індексів інфляції за певний період для обрахування інфляційних збитків означає, що "вартість грошей з індексом інфляції за попередній період" є визначальною при індексації грошової суми за кожний наступний період. У математиці це називається послідовність, утворена за певною закономірністю.

Аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Об`єднаної Палати Касаційного господарського Суду від 26.06.2020р. у справі №905/21/19 та від 20.11.2020р. у справі №910/13071/19.

Верховний Суд у складі колегії суддів Об`єднаної Палати Касаційного господарського Суду у постанові від 20.11.2020р. у справі №910/13071/19 роз`яснив, що сума боргу, внесена за період з 1 до 15 числа включно відповідного місяця, індексується за період з урахуванням цього місяця, а якщо суму внесено з 16 до 31 числа місяця, то розрахунок починається з наступного місяця. За аналогією, якщо погашення заборгованості відбулося з 1 по 15 число включно відповідного місяця - інфляційна складова розраховується без урахування цього місяця, а якщо з 16 до 31 числа місяця - інфляційна складова розраховується з урахуванням цього місяця.

Як вбачається із розрахунку позивачем правомірно здійснено нарахування інфляційних втрат в загальному розмірі 175 044,44 грн. за період з травня 2021 року по жовтень 2021 року.

Щодо заяви відповідача №05-22/2590/22 від 20.05.2022 про застосування строків позовної давності до позовної заяви прокуратури.

Відповідач у заяві від 20.05.2022 просить застосувати строк позовної давності до вимог про стягнення інфляційних втрат та 3% річних та повністю відмовити у задоволенні позову. Зокрема, посилається на те, що спірні відносини мали місце з 01.09.2018, а позовна заява подана 29.04.2022.

Позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу (стаття 256 ЦК України).

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (пункт 1 статті 32 цієї Конвенції), наголошує, що позовна давність - це законне право правопорушника уникнути переслідування або притягнення до суду після закінчення певного періоду після скоєння правопорушення.

Застосування позовної давності має кілька важливих цілей, а саме: забезпечувати юридичну визначеність і остаточність, захищати потенційних відповідачів від прострочених позовів та запобігати несправедливості, яка може статися в разі, якщо суди будуть змушені вирішувати справи про події, що мали місце у далекому минулому, спираючись на докази, які вже, можливо, втратили достовірність і повноту із сплином часу (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 22.10.1996 у справі "Стаббінгс та інші проти Сполученого Королівства"; від 20.09.2011 у справі "ВАТ "Нафтова компанія "Юкос" проти росії").

Водночас ЄСПЛ у своїх рішеннях неодноразово звертав увагу, що механізм застосування позовної давності повинен бути достатньо гнучким, тобто, як правило, він мусить допускати можливість зупинення, переривання та поновлення строку позовної давності, а також корелювати із суб`єктивним фактором, а саме обізнаністю потенційного позивача про факт порушення його права (див. mutatis mutandis рішення ЄСПЛ від 20.12.2007 у справі "Фінікарідов проти Кіпру").

Гнучкість механізму застосування позовної давності означає можливість для суду врахувати різноманітні особливості конкретної справи при визначенні початку, перебігу та закінчення позовної давності.

До правових наслідків порушення грошового зобов`язання, передбачених ст. 625 ЦК України, застосовується загальна позовна давність тривалістю у три роки. Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 22.10.2020 року по справі № 904/4105/18.

Порядок відліку позовної давності наведено у статті 261 ЦК України. Зокрема, відповідно до частини першої цієї статті перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок (стаття 253 Цивільного кодексу України).

Разом з тим, відповідно до ч. 2 статті 264 ЦК України позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач.

Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується (ч. 3 ст. 264 ЦК України).

Отже, переривання перебігу позовної давності передбачає, що внаслідок вчинення певних дій (або підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку, або подання кредитором позову до одного чи кількох боржників) перебіг відповідного строку, що розпочався, припиняється. Після такого переривання перебіг позовної давності розпочинається заново з наступного дня після підтвердження визнання боржником боргу чи іншого обов`язку або після подання кредитором позову до одного чи кількох боржників (постанова Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 23.05.2018 у справі № 663/2070/15-ц, постанова Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2020 у справі № 712/8916/17).

Переривання позовної давності означає анулювання строку, який сплив до моменту вчинення боржником передбачених законодавством дій щодо визнання боргу або іншого обов`язку. Зазначена позиція міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 29.06.2021 у справі №904/3405/19.

Судом враховується, що з за змістом ч. 2 ст. 625 ЦК України нарахування інфляційних втрат на суму боргу та 3% річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації від боржника за неналежне виконання зобов`язань. Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 05.07.2019р. у справі №905/600/18, постанові Верховного Суду від 15.04.2021р. у справі №911/421/20.

Відповідно до висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові 07.04.2020 у справі №910/4590/19 зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю. Відповідно, й вимога про сплату інфляційних та річних процентів є додатковою до основної вимоги і поділяє його долю.

Початок перебігу позовної давності щодо стягнення заборгованості за договором про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне від 12.04.2018, а також нарахування 3% річних та інфляційних втрат співпадає з моментом виникнення у Закупненської селищної ради права на позов (після порушення грошового зобов`язання), тобто з 01.09.2018 (згідно з п. 2.1. договору обов`язок перерахування коштів визначено до 31.08.2018).

Однак, в грудні 2018 (звернення до суду 21.12.2018 згідно рішення у справі №924/1222/18) мало місце переривання строку позовної давності у зв`язку із зверненням першого заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури з позовом до суду в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Закупненської селищної ради до приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" про стягнення 5509067,42 грн., з яких: 4942993,14 грн. - кошти на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне, 44690,07 грн. - пеня, 521384,21 грн. - 3% річних.

Після переривання перебіг позовної давності почався заново - з наступного дня після пред`явлення позову, тобто з 22.12.2018 та закінчився 21.12.2021.

Зазначене стосується вимоги про стягнення заборгованості по сплаті коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне.

З посиланням на висновок Великої Палати Верховного Суду у постанові 07.04.2020 у справі №910/4590/19, який визначає, що зобов`язання зі сплати інфляційних та річних процентів є акцесорним, додатковим до основного, залежить від основного зобов`язання і поділяє його долю, відповідач вважає що строк для звернення з вимогою про стягнення інфляційних та річних процентів за договором про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне від 12.04.2018 закінчився 21.12.2021.

Однак, суд вважає що вказані доводи відповідача є помилковими з огляду на таке:

Відповідно до ст. 266 ЦК України зі спливом позовної давності до основної вимоги вважається, що позовна давність спливла і до додаткової вимоги (стягнення неустойки, накладення стягнення на заставлене майно тощо).

Проте, як зазначалось вище, в грудні 2018 мало місце звернення першого заступника керівника Городоцької місцевої прокуратури з позовом до суду в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах - Закупненської селищної ради до приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" про стягнення 5509067,42 грн., з яких: 4942993,14 грн. - кошти на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне.

Наслідком розгляду вказаного звернення прокурора було ухвалення рішення Господарського суду Хмельницької області від 22.10.2020 у справі №924/1222/18, залишеного без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 20.04.2021, яким частково задоволено позов та стягнуто з приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" на користь Закупненської селищної ради, в тому числі, 4942993,14 грн. коштів на розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури смт. Закупне.

За таких обставин, станом на момент звернення з позовом, строк позовної давності до основної вимоги не сплинув, а тому ст. 266 ЦК України до вимог про стягнення інфляційних та річних процентів за договором про пайову участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури селища Закупне в даному випадку застосуванню не підлягає.

Чинне законодавство не пов`язує припинення зобов`язання з наявністю судового рішення чи відкриттям виконавчого провадження з його примусового виконання, а наявність судових рішень про стягнення заборгованості не припиняє грошових зобов`язань боржника та не позбавляє кредитора права на отримання передбачених частиною другою статті 625 ЦК України сум. Вирішення судом спору про стягнення грошових коштів за договором не змінює природи зобов`язання та підстав виникнення відповідного боргу. Аналогічний висновок міститься у постанові Верховного Суду від 15.04.2021р. у справі №911/421/20.

Оскільки внаслідок невиконання боржником грошового зобов`язання у кредитора виникає право на отримання сум, передбачених статтею 625 ЦК України, за увесь час прострочення, тобто таке прострочення є триваючим правопорушенням, то право на стягнення інфляційних втрат і 3 % річних виникає з моменту порушення грошового зобов`язання до моменту його усунення і обмежується останніми трьома роками, які передували подачі такого позову, якщо основне зобов`язання боржником не виконано. Близька за змістом правова позиція викладена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 08.11.2019 у справі №127/15672/16-ц та у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.08.2020 у справі №910/10225/18, від 10.04.2018 у справі №910/16945/14, від 27.04.2018 у справі №908/1394/17, від 16.11.2018 у справі №918/117/18, від 30.01.2019 у справах №905/2324/17 та №922/175/18, від 13.02.2019 у справі №924/312/18, від 22.10.2020р. у справі 904/4105/18.

Як встановлено у рішенні господарського суду Хмельницької області від 15.02.2022 у справі №924/1093/21 "відповідно до постанови про закінчення виконавчого провадження №67070155 від 09.11.2021 заборгованість за договором в розмірі 4 942 993,14 грн. ПП "Аграрна компанія 2004" була сплачена 09.11.2021."

З урахуванням попередніх звернень прокуратури з позовними заявами та в подальшому прийнятих рішень судами у справах №924/1222/18 та №924/1093/21, право на стягнення у позивача 3% річних виникає у період з 26.05.2021 по 08.11.2021 та інфляційних втрат у період з 01.05.2021 по 08.11.2021.

Стосовно позовних вимог у даній справі, суд враховує, що прокурор звернувся до суду 29.04.2022 (згідно штемпеля відділення поштового зв`язку), а тому строк позовної давності щодо звернення з позовом про стягнення 3% річних за період з 26.05.2021 по 08.11.2021 та нарахування інфляційних втрат за період з травня 2021 по жовтень 2021 року не пропущений.

З огляду на викладене, судом враховується, що нарахування 3% річних за період з 26.05.2021 по 08.11.2021 та інфляційних втрат за період з травня 2021 року по жовтень 2021 року на заборгованість за договором від 12.04.2018, були здійснені до моменту фактичного виконання зобов`язання - 09.11.2021 та в межах трьох років, які передували подачі позову (29.04.2019 - 29.04.2022).

Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що заявлені до стягнення суми 3% річних та інфляційних втрат, за вказані періоди є правомірними, обґрунтованими, заявленими в межах строку позовної давності та підлягають стягненню з відповідача.

Наведене узгоджується з висновками, викладеними у постанові Верховного Суду від 13 травня 2021 року в справі № 910/4391/19.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (ч. 1 ст. 86 ГПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст. 73 ГПК доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом (ч. ч. 1, 3 ст. 13, ст. 74 ГПК України).

Беручи до уваги наведені вище положення закону та договору, враховуючи встановлені судом факти та зміст позовних вимог, суд вважає за належне позовні вимоги задовольнити у повному обсязі.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати із сплати судового збору покладаються на відповідача у зв`язку із задоволенням позову.

Керуючись ст. ст. 129, 130, 231, 232, 233, 237, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" (31222, Хмельницька область, Хмельницький район, с. Попівці, вул. Шкільна, 34 А, ) на користь Закупненської селищної ради (31614, Хмельницька область, Кам`янець-Подільський район, смт. Закупне, вул. Центральна, 9) 67 847,66 грн. 3% річних та 175 044,44 грн. інфляційних втрат.

Стягнути з приватного підприємства "Аграрна компанія 2004" (31222, Хмельницька область, Хмельницький район, с. Попівці, вул. Шкільна, 34 А, ) на користь Хмельницької обласної прокуратури (29000, м. Хмельницький, пров. Військоматський, буд. 3, ) 3643,38 грн. витрат по оплаті судового збору.

Після набрання рішенням законної сили, видати накази.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення (ч. 1 ст. 256 ГПК України).

Апеляційна скарга подається до Північно-західного апеляційного господарського суду в порядку, передбаченому ст. 257 ГПК України, з урахуванням пп. 17.5 Розділу XI "Перехідні положення" ГПК України.

Повний текст рішення складений та підписаний 14.07.2022.

Суддя А.М. Яроцький

Віддрук. 2 прим.:

1 - до справи;

2 - відповідачу - 31222, Хмельницька обл., Хмельницький р-н, с. Попівці, вул. Шкільна, 34 А (реком. з повідом. про вруч.)

направити на адреси електронної пошти:

прокуратурі - secretariat, khmel. gp@,gmail. com

позивачу - info@ zakupnenska-gromada.gov.ua