УХВАЛА

11.07.2022Справа № 910/5428/22

Суддя Щербаков С.О., розглянувши позовну заяву Київської міської ради

до Національної поліції України

про витребування майна з чужого незаконного володіння,

ВСТАНОВИВ:

Київська міська рада (далі - позивач) звернулася до Господарського суду міста Києва з позовом до Національної поліції України (далі - відповідач), в якому просить суд витребувати адміністративну будівлю (літ. А), загальною площею 827, 9 кв.м. на вул. Старовокзальна, 22 у м. Києві із чужого незаконного володіння Національної поліції України на користь територіальної громади м. Києва в особі Київської міської ради.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку, що позовна заява Київської міської ради підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують:

1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів;

2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів). У разі необхідності до позовної заяви додається клопотання про призначення експертизи, витребування доказів тощо. До заяви про визнання акта чи договору недійсним додається також копія (або оригінал) оспорюваного акта чи договору або засвідчений витяг з нього, а у разі відсутності акта чи договору у позивача - клопотання про його витребування. До позовної заяви, підписаної представником позивача, додається довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження представника позивача.

Згідно ст. 1 Закон України «Про судовий збір», збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Статтею 2 Закону України «Про судовий збір» визначено, що платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн. 00 коп.) та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (868 350 грн. 00 коп.). З позовних заяв немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2 481 грн. 00 коп.).

Суд зазначає, що Київською міською радою заявлено вимогу про витребування адміністративної будівлі (літ. А), загальною площею 827, 9 кв.м. на вул. Старовокзальна, 22 у м. Києві із чужого незаконного володіння Національної поліції України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 163 Господарського процесуального кодексу України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Тобто, такі позовні вимоги мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається за приписом підпункту 1 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір".

Судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна (у тому числі в зв`язку з вимогами, заснованими на приписах частини п`ятої статті 216, статті 1212 Цивільного кодексу України тощо), - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом пункту 3 частини 3 статті 162 і статті 163 ГПК такий обов`язок покладається на позивача.

Таким чином, вимога Київської міської ради про витребування адміністративної будівлі (літ. А), загальною площею 827, 9 кв.м. на вул. Старовокзальна, 22 у м. Києві із чужого незаконного володіння Національної поліції України є вимогою майнового характеру, а тому розмір судового збору повинен визначатися з урахуванням вартості такого майна.

Так, відповідно до доданого до позовної заяви акту приймання-передачі до сфери управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в Київській області нежилого будинку № 22 літер А на вул. Старовокзальна від 11.11.2013, залишкова балансова вартість спірного нежитлового будинку станом на 31.10.2013 становить 1 888 883, 64 грн., тобто, позивач зобов`язаний був сплатити судовий збір у загальному розмірі 28 333, 25 грн.

В якості доказів сплати судового збору Київською міською радою долучено до позовної заяви платіжне доручення № 1578 від 16.12.2021 про сплату судового збору у розмірі 28 333, 64 грн.

В той же час, згідно відомостей комп`ютерної програми «Діловодство спеціалізованого суду» вбачається, що платіжне доручення № 1578 від 16.12.2021 на суму 28 333, 64 грн. також було використано Київською міською радою в якості доказів оплати судового збору у справі № 910/21376/21, в якій ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.12.2021 (суддя Ващенко Т.М.) відкрито провадження.

Проте, ухвалою Господарського суду міста Києва від 31.05.2022 у справі № 910/21376/21 позов Київської міської ради до Національної поліції України про витребування майна з чужого незаконного володіння залишено без розгляду.

Суд зазначає, що позов у справі № 910/21376/21 було залишено судом без розгляду після відкриття провадження у справі, а не повернуто без розгляду, що виключає повторне використання платіжного доручення № 1578 від 16.12.2021 як доказу сплати судового збору при зверненні до суду з вказаною позовною заявою.

Таким чином, суд зазначає, що позивачем не надано суду доказів сплати судового збору за подання даної позовної заяви.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що заявником не дотримано вимог Господарського процесуального кодексу України та Закону України "Про судовий збір" та не надано суду належних доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Тож, відповідно до норм Закону України "Про судовий збір" позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 28 333, 25 грн. за подання позовної заяви майнового характеру та надати суду докази сплати, а саме оригінал платіжного доручення про перерахування судового збору.

Так, відповідно до ч.ч.1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху. В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

За таких обставин, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви Київської міської ради без руху з наданням позивачу строку для усунення вищезазначених недоліків.

Суд звертає увагу заявника на положення ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до якої, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

При цьому, суд зазначає, що після усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Враховуючи наведене та керуючись ч.ч. 1-2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Київської міської ради до Національної поліції України про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху.

2. Встановити Київській міській раді строк протягом п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для усунення недоліків позовної заяви, а саме надати суду: докази сплати судового збору у розмірі 28 333, 25 грн. - оригінал платіжного доручення про перерахування судового збору.

3. Попередити Київську міську раду, що в разі неусунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набрала законної сили 11.07.2022 та оскарженню не підлягає.

Суддя Щербаков С.О.