РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

07.07.2022Справа № 910/1694/22
Суддя Господарського суду міста Києва Алєєва І.В., розглянувши матеріали позовної заяви

за позовом Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго»

до Акціонерного товариства «Українська залізниця»

про стягнення 205 460, 37 грн.

Без повідомлення (виклику) сторін.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Позивач звернувся до Господарського суду міста Києва із вказаною позовною заявою до відповідача про стягнення 205 460, 37 грн.

Згідно з пунктом 1 частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є малозначними справами.

Частиною 1 статті 247 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що малозначні справи розглядаються у порядку спрощеного позовного провадження.

Відповідно до частини 1 статті 250 Господарського процесуального кодексу України питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Частиною 5 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.02.2022 позовну заяву прийнято судом до розгляду та відкрито провадження у справі. Приймаючи до уваги малозначність справи в розумінні частини 5 статті 12 Господарського процесуального кодексу України, враховуючи ціну позову, характер спірних правовідносин та предмет доказування, господарським судом вирішено розгляд справи здійснювати за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, у зв`язку з чим надано відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву, а позивачу - для подання відповіді на відзив.

З початком військових дій на території України, вказана ухвала була направлена сторонам у встановленому законом порядку 18.04.2022.

25.05.2022 від Акціонерного товариства «Українська залізниця» надійшов відзив на позовну заяву.

Частиною 8 статті 252 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що при розгляді справи у порядку спрощеного провадження суд досліджує докази і письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, а у випадку розгляду справи з повідомленням (викликом) учасників справи - також заслуховує їх усні пояснення. Судові дебати не проводяться.

У відповідності до вимог п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Поняття розумного строку не має чіткого визначення, проте розумним слід уважати строк, який необхідний для вирішення справи у відповідності до вимог матеріального та процесуального законів.

Згідно з частиною 4 статті 240 Господарського процесуального кодексу України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Дослідивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Господарський суд міста Києва,

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ДТЕК Курахівська ЦЗФ» (далі - відправник) відповідно до Технічних умов завантажило вугілля кам`яне марки ДГ (0-100) одержувач якого Акціонерне товариство «ДТЕК Дніпроенерго» (по договору 1-1-2018 від 11.06.2018 року) у вагони для перевезення Акціонерним товариством «Українська залізниця» за залізничними накладними, зокрема:

- 53061347 в кількості 69,800 тон по залізничній накладній № 50410141;

- 53544979 в кількості 70,000 тон по залізничній накладній № 50563790;

- 60029139 в кількості 70,000 тон по залізничній накладній № 50563790;

- 56162035 в кількості 69,000 тон по залізничній накладній № 50563790;

- 62007919 в кількості 70,000 тон по залізничній накладній № 50563790;

- 53529954 в кількості 69,000 тон по залізничній накладній № 50563790;

- 56218530 в кількості 69,000 тон по залізничній накладній № 50563790;

- 56916364 в кількості 69,000 тон по залізничній накладній № 50563790;

- 60461860 в кількості 70,000 тон по залізничній накладній № 50779875;

- 56177348 в кількості 68.800 тон по залізничній накладній №50779875;

- 56744865 в кількості70.700 тон по залізничній накладній № 50779875;

- 56998602 в кількості 71.000 тон по залізничній накладній № 50779875;

- 62009774 в кількості 70.000 тон по залізничній накладній № 50779875;

- 53547824 в кількості 69.000 тон по залізничній накладній № 50779875;

- 50055292 в кількості 70.000 тон по залізничній накладній № 50779875;

- 54778378 в кількості 70.000 тон по залізничній накладній № 52084548;

- 56875560 в кількості 71.000 тон по залізничній накладній № 52102415 (дос. 52108933);

- 53017265 в кількості 71.000 тон по залізничній накладній № 52102464;

- 56674138 в кількості 70.000 тон по залізничній накладній № 51699486;

- 54785837 в кількості 70.000 тон по залізничній накладній № 51699486;

- 62468400 в кількості70.000 тон по залізничній накладній № 51899961 (дос. 45783040);

- 62051552 в кількості 69.800 тон по залізничній накладній № 51001246 (дос. 51016392);

- 62610985 в кількості 69.800 тон по залізничній накладній № 51001246 (дос. 51016392);

- 59431262 в кількості 70.000 тон по залізничній накладній № 51001246 (дос. 51016392);

- 59727131 в кількості 69.800 тон по залізничній накладній № 51001246 (дос. 51016392);

- 62100060 в кількості 69.800 тон по залізничній накладній № 51001246 (дос. 51016392, 51026466);

- 56970122 в кількості 70.800 тон по залізничній накладній № 51006682;

- 60455441 в кількості 69.800 тон по залізничній накладній № 51006682;

- 50048099 в кількості 69.700 тон по залізничній накладній № 51304475;

- 61654182 в кількості70.000 тон по залізничній накладній № 51304475 (дос. 51326916);

- 62198221 в кількості 70,000 тон по залізничній накладній № 51304475;

- 60461837 в кількості 70,000 тон по залізничній накладній № 51304475 (дос. 51326916);

- 56874845 в кількості 70,800 тон по залізничній накладній № 51304475;

- 53524559 в кількості 69,000 тон по залізничній накладній № 51304475;

та передало у період з вересня по грудень 2021 року вказаний вантаж для перевезення Залізниці.

Відповідно до ст. 6 Статуту залізниць України та пункту 2.1. Правил оформлення перевізних документів, накладна - основний перевізний документ встановленої форми, оформлений відповідно до цього Статуту та Правил і наданий залізниці відправником разом з вантажем. Накладна є обов`язковою двосторонньою письмовою формою угоди на перевезення вантажу, яка укладається між відправником та залізницею на користь третьої сторони - одержувача. Накладна одночасно є договором на заставу вантажу для забезпечення гарантії внесення належної провізної плати та інших платежів за перевезення. Накладна супроводжує вантаж на всьому шляху перевезення до станції призначення.

Під час перевезення Відповідачем вантажу за вище зазначеними накладними на станціях Енергодар Придніпровської залізниці, Покровськ Донецької залізниці, Синельникова 1 Придніпровської залізниці було проведено перевірку стану вантажу та виявлена нестача кам`яного вугілля у деяких вагонах, про що складені комерційні акти

За даними комерційних актів:

- № 476906/1143 недостача у вагоні № 53061347 складає 1,100 тон;

- № 476906/1184 недостача у вагоні № 53544979 складає 3,100 тон;

- № 476906/1185 недостача у вагоні № 60029139 складає 2,650 тон;

- № 476906/1186 недостача у вагоні № 56162035 складає 4,300 тон;

- № 476906/1187 недостача у вагоні № 62007919 складає 2,050 тон;

- № 476906/1188 недостача у вагоні № 53529954 складає 2,050 тон;

- № 476906/1189 недостача у вагоні № 56218530 складає 1,600 тон;

- № 476906/1190 недостача у вагоні № 56916364 складає 2,500 тон;

- № 476906/1287 недостача у вагоні № 60461860 складає 5,050 тон;

- № 476906/1288 недостача у вагоні № 56177348 складає 2,800 тон;

- № 476906/1289 недостача у вагоні № 56744865 складає 4,050 тон;

- № 476906/1290 недостача у вагоні № 56998602 складає 7,350 тон;

- № 476906/1291 недостача у вагоні № 62009774 складає 5,050 тон;

- № 476906/1292 недостача у вагоні № 53547824 складає 3,100 тон;

- № 476906/1293 недостача у вагоні № 50055292 складає 3,300 тон;

- № 476906/1791 недостача у вагоні № 54778378 складає 2,800 тон;

- № 476906/1800 недостача у вагоні № 56875560 складає 1,100 тон;

- № 482004/592/1796 недостача у вагоні № 53017265 складає 1,250 тон;

- № 476906/1664 недостача у вагоні № 56674138 складає 1,300 тон;

- № 476906/1685 недостача у вагоні № 54785837 складає 0,900 тон;

- № 453603/34/1781 недостача у вагоні № 62468400 складає 2,500 тон;

- № 482004/517/1343 недостача у вагоні № 62051552 складає 0,700 тон;

- № 482004/516/1342 недостача у вагоні № 62610985 складає 1,200 тон;

- № 482004/515/1341 недостача у вагоні № 59431262 складає 1,200 тон;

- № 482004/514/1340 недостача у вагоні № 59727131 складає 1,350 тон;

- № 476906/1346 недостача у вагоні № 62100060 складає 2,900 тон;

- № 482004/521/1365 недостача у вагоні № 56970122 складає 5,550 тон;

- № 476906/1349 недостача у вагоні № 60455441 складає 2,400 тон;

- № 482004/551/1512 недостача у вагоні № 50048099 складає 2,250 тон;

- № 47990/1517 недостача у вагоні № 61654182 складає 3,650 тон;

- № 482004/549/1510 недостача у вагоні № 62198221 складає 3,750 тон;

- № 476906/1516 недостача у вагоні № 60461837 складає 1,550 тон;

- № 476906/1485 недостача у вагоні № 56874845 складає 2,850 тон;

- № 476906/1484 недостача у вагоні № 53524559 складає 4,300 тон;

Отже, з позовної заяви вбачається, що відповідач, як перевізник, належним чином не виконав зобов`язань щодо збереження вантажу під час перевезення, внаслідок чого зобов`язаний відшкодувати позивачу вартість недостачі вантажу, прийнятого до перевезення.

За таких обставин, позивач звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до АТ «Українська залізниця» про стягнення 205 460, 37 грн. вартості недостачі вантажу, внаслідок незбереження під час його перевезення.

Оцінюючи подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково, з огляду на таке.

Відповідно до статті 909 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) за договором перевезення перевізник зобов`язаний доставити довірений йому відправником вантаж в пункт призначення і видати його уповноваженій на отримання вантажу особі.

Згідно частини 2 статті 924 ЦК України перевізник відповідає за втрату, нестачу, псування або пошкодження прийнятого до перевезення вантажу у розмірі фактично заподіяної шкоди, якщо не доведе, що це сталося не з його вини.

Статтею 920 ЦК України обумовлено, що у разі порушення зобов`язань, що випливають із договору перевезення, сторони несуть відповідальність, встановлену за домовленістю сторін, якщо інше не встановлено цим Кодексом, іншими законами, транспортними кодексами (статутами).

Відповідно до статті 12 Закону України "Про залізничний транспорт" залізниці повинні забезпечувати збереження вантажів на шляху слідування та на залізничних станціях.

Статтею 23 Закону України "Про залізничний транспорт" передбачено, що перевізники несуть відповідальність за зберігання вантажу з моменту його прийняття і до видачі одержувачу в межах, визначених Статутом залізниць України. Частиною 2 цієї ж статті встановлено, що за незбереження (втрату, нестачу, псування, пошкодження) прийнятого до перевезень вантажу перевізники несуть відповідальність у розмірі фактично заподіяної шкоди, якщо не доведуть, що втрата, нестача, псування, пошкодження виникли з незалежних від них причин.

Стаття 110 Статуту залізниць України передбачає, що залізниця несе відповідальність за збереження вантажу з часу його прийняття до перевезення і до моменту видачі одержувачу.

Згідно зі статтею 113 Статуту залізниць України за незбереження прийнятого до перевезення вантажу залізниці несуть відповідальність у розмірі фактично заподіяної шкоди, якщо не доведуть, що втрата, нестача чи пошкодження виникли з незалежних від перевізника причин.

Статтею 623 ЦК України зазначено, що боржник, який порушив зобов`язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором. При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання.

Положення частини 2 статті 623 ЦК України кореспондується зі змістом статті 74 ГПК України, відповідно до яких кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Отже, якщо кредитор пред`являє вимогу про відшкодування реальної шкоди та/або упущеної вигоди, він має надати докази наявності таких збитків (платіжні або інші документи, що підтверджують витрати, документи, що підтверджують наявність упущеної вигоди тощо).

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 611 ЦК України, у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, відшкодування збитків.

Згідно частин 1 та 2 статті 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом.

Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.

Згідно із частиною 5 статті 307 ГК України умови перевезення вантажів окремими видами транспорту, а також відповідальність суб`єктів господарювання за цими перевезеннями визначаються транспортними кодексами, транспортними статутами та іншими нормативно-правовими актами. Сторони можуть передбачити в договорі також інші умови перевезення, що не суперечать законодавству, та додаткову відповідальність за неналежне виконання договірних зобов`язань.

Відповідно до частини 1 статті 30 Статуту залізниць України завантаження вантажів у вагони (контейнери), а також вивантаження з них здійснюється відправниками та одержувачами.

За змістом статті 31 Статуту залізниць України залізниця зобов`язана подавати під завантаження справні, придатні для перевезення відповідного вантажу, очищені від залишків вантажу, сміття, реквізиту, а у необхідних випадках - продезінфіковані вагони та контейнери. Придатність рухомого складу для перевезення вантажу в комерційному відношенні визначається: вагонів - відправником, якщо завантаження здійснюється його засобами, або залізницею, якщо завантаження здійснюється засобами залізниці.

Згідно зі статтею 32 Статуту залізниць України вантажі повинні завантажуватись без перевищення вантажопідйомності вагона (контейнера). Відправник зобов`язаний підготувати вантаж з урахуванням його схоронності під час транспортування і здійснювати навантаження з виконанням Технічних умов. Перелік вантажів, перевезення яких допускається на відкритому рухомому складі, встановлюється Правилами.

Положеннями пунктів 5, 6 Правил перевезення вантажів у вагонах відкритого типу, затверджених наказом Міністерства транспорту України від 20.08.2001 № 542, встановлено, що перед навантаженням вантажів, які містять дрібні фракції, відправник зобов`язаний пересвідчитися, що перевезення у наданому вагоні не призведе до втрати вантажу. Якщо втрата можлива через конструктивні зазори, відправник зобов`язаний вжити додаткових заходів щодо їх ущільнення, для чого йому залізницею надається безоплатний час користування вагонами до 30 хвилин на всю одночасно подану групу вагонів. У разі навантаження у вагони відкритого типу вантажів, які містять дрібні фракції, відправник повинен вжити заходів щодо запобігання видуванню або просипанню дрібних часток вантажу під час перевезення, особливо у випадках навантаження вище рівня бортів вагона (із "шапкою"). Такі заходи розроблюються відправником окремо для кожного виду вантажу. Поверхня вантажу у всіх випадках розрівнюється і ущільнюється. Для розрівнювання і ущільнення вантажу відправник може використовувати механізовані установки та інші пристрої. З метою забезпечення збереженості всіх вантажів, що перевозяться у вагонах відкритого типу, на їх поверхню відправником наноситься захисне маркування або застосовується покриття плівкою (емульсією) чи інше закріплення верхнього шару вантажу.

Слід зазначити, що відповідно до пункту 28 Правил приймання вантажів до перевезення, затверджених наказом Міністерства транспорту України 21.11.2000 № 644, вантажі, завантажені відправниками у вагони закритого типу (криті, ізотермічні, хопери, цистерни тощо) та контейнери, приймаються залізницею до перевезення шляхом візуального огляду кузова (котла) вагона (контейнера), пломб (ЗПП), без перевірки вантажу. Вантажі, завантажені відправниками у вагони відкритого типу (платформи, напіввагони тощо), приймаються залізницею до перевезення шляхом візуального огляду вагона, вантажу, його маркування (у т.ч. захисного) та кріплення у вагоні без перевірки маси та кількості вантажу.

Відповідно до статті 24 Статуту залізниць України залізниця має право перевірити правильність відомостей про вантаж, зазначених відправником у накладній, на станції відправлення, під час перевезення та на станції призначення.

Приписами частини 3 статті 917 ЦК України визначено право перевізника відмовитися від прийняття вантажу, що поданий у тарі та (або) упаковці, які не відповідають встановленим вимогам, а також у разі відсутності або неналежного маркування вантажу.

Судом встановлено, що вантаж прийнятий залізницею до перевезення без зауважень, оскільки залізничні накладні таких відміток не містять.

Згідно статті 26 Закону України "Про залізничний транспорт" обставини, які можуть служити підставою для матеріальної відповідальності перевізників вантажу засвідчуються актами; порядок і терміни складення актів визначаються Статутом залізниць України.

Статтею 129 Статуту залізниць України передбачено, що обставини, що можуть бути підставою для матеріальної відповідальності залізниці під час залізничного перевезення, засвідчуються комерційними актами або актами загальної форми, які складають станції залізниць; для засвідчення маси і кількості вантажу з даними, зазначеними у транспортних документах, складається комерційний акт.

Відповідно до статті 130 Статуту залізниць України право на пред`явлення до залізниці претензій та позовів у разі недостачі, псування або пошкодження вантажу має одержувач - за умови пред`явлення накладної, комерційного акту і документа, що засвідчує кількість і вартість відправленого вантажу.

Статтею 133 Статуту залізниць України передбачено, що передача іншим організаціям або громадянам права на пред`явлення претензій та позовів не допускається, за винятком випадків передачі такого права вантажовідправником вантажоодержувачу або вантажоодержувачем вантажовідправнику, а також вантажовідправником або вантажоодержувачем вищій організації або уповноваженій особі, яка виступає від їх імені.

Факти нестачі за спірним перевезенням підтверджені відповідними комерційними актами.

Отже, залізниця зобов`язана відшкодувати збитки, завдані незбереженням вантажу під час його перевезення.

Відповідно до статті 224 ГК України учасник господарських відносин, який порушив господарське зобов`язання або установлені вимоги щодо здійснення господарської діяльності, повинен відшкодувати завдані цим збитки суб`єкту, права або законні інтереси якого порушено.

Під збитками розуміються витрати, зроблені управленою стороною, втрата або пошкодження її майна, а також не одержані нею доходи, які управлена сторона одержала б у разі належного виконання зобов`язання або додержання правил здійснення господарської діяльності другою стороною.

Частиною 1 статті 225 ГК України передбачено, що до складу збитків, що підлягають відшкодуванню особою, яка допустила господарське правопорушення, включаються вартість втраченого, пошкодженого або знищеного майна, визначена відповідно до вимог законодавства.

За загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (частина 1 статті 22, стаття 611, частина 1 статті 623 ЦК України). Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка, дія чи бездіяльність особи; шкідливий результат такої поведінки (збитки); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками; вина правопорушника.

Згідно частини 2 статті 623 ЦК України розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором.

Статтею 115 Статуту залізниць України передбачено, що вартість вантажу визначається на підставі загальної суми рахунка або іншого документа відправника, який підтверджує кількість і вартість відправленого вантажу.

На підтвердження вартості втраченого вантажу позивачем надано суду довідки про вартість вугільної продукції, які містяться в матеріалах справи.

У пункті 2.7 роз`яснення президії Вищого господарського суду України від 29.05.2002 № 04-5/601 зазначено, що згідно зі статтею 924 Цивільного кодексу України, статтею 314 Господарського кодексу України і статей 114 і 115 Статуту залізниця відповідає за незбереження прийнятого до перевезення вантажу у розмірі дійсної вартості втраченого вантажу чи в розмірі тієї суми, на яку було знижено його вартість. Вартість вантажу визначається на підставі загальної суми рахунка або іншого документа відправника, який підтверджує кількість і вартість відправленого вантажу, зокрема, договору або контракту купівлі-продажу, специфікації на вантаж, довідки відправника про кількість, ціну і вартість відправленого вантажу, підписаної головним (старшим) бухгалтером, копії податкової накладної. Вартість вантажу, що перевозиться з оголошеною вартістю, визначається у такому ж порядку (пункт 4 Правил перевезення вантажів з оголошеною вартістю).

Відповідно до частини 2 статті 114 Статуту залізниць України недостача маси вантажу, за яку відшкодовуються збитки, в усіх випадках обчислюється з урахуванням граничного розходження визначення маси вантажу і природної втрати вантажу під час перевезення.

Згідно з пунктом "г" статті 111 Статуту залізниць України залізниця звільняється від відповідальності за втрату, недостачу, псування або пошкодження вантажу у разі, коли недостача вантажу не перевищує норм природної втрати і граничного розходження визначення маси.

За змістом пункту 27 Правил видачі вантажу, затверджених наказом Міністерства транспорту України № 644 від 21.11.2000, вантаж вважається доставленим без утрати, якщо різниця між масою, вказаною в пункті відправлення в залізничній накладній, та масою, визначеною на станції призначення, не перевищує норми природної втрати і граничного розходження у визначенні маси нетто.

При видачі вантажів, маса яких унаслідок їх властивостей зменшується при перевезенні, норма недостачі (сума норми природної втрати та граничного розходження визначення маси нетто) становить: 1) 2 % маси, зазначеної в перевізних документах: вантажі рідкі або здані до перевезення в сирому (свіжому) або у вологому стані; руда марганцева і хромова; кварцити у подрібненому стані (фракції 0 - 6 мм); мідний купорос; хімічна сировина навалом; солі; фрукти свіжі; овочі свіжі; шкіра оброблена і мокросолона; тютюн; м`ясо свіже; 2) 1,5 % маси, зазначеної в перевізних документах: вугілля деревне; будівельні матеріали; кварцити в кусках; жири; риба солона; мінеральні добрива; 3) 1 % маси, зазначеної в перевізних документах: мінеральне паливо; кокс; руда залізна; вовна немита; мило; м`ясо морожене; птиця бита всяка; копченості м`ясні всякі; 4) 0,5 % маси всіх інших вантажів.

Норми недостачі або надлишку маси вантажів розраховуються:

- від маси брутто - для вантажів, які перевозяться в тарі й упаковці;

- від маси нетто - для вантажів, які перевозяться без тари й упаковки.

Отже, підсумовуючи наведене вище, сума втраченого вантажу розраховується наступним чином: вартість 1 тони вантажу * фактичну недостачу вантажу з урахуванням норми природної втрати 1%.

З урахуванням зазначеного, вартість втраченого вантажу розраховується наступним чином:

1) у вагоні № 53061347:

69, 800 тон х 1% = 0,6980 тон (об`єм норми природної втрати);

1.100 тон - 0,6980 тон = 0,4020 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,4020 тон х 2512,7 грн. = 1010,11 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

2) у вагоні № 53544979:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

3.100 тон - 0,7000 тон = 2,4000 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

2,4000 тон х 2683,5 грн. = 6440,40 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

3) у вагоні № 60029139:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

2,650 тон - 0,7000 тон = 1,9500 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

1,9500 тон х 2683,5 грн. = 5232,83 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

4) у вагоні № 56162035:

69.000 тон х 1% = 0,6900 тон (об`єм норми природної втрати);

4,300 тон - 0,6900 тон = 3,6100 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

3,6100 тон х 2683,5 грн. = 9687,44 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

5) у вагоні № 62007919:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

2.050 тон - 0,7000 тон = 1,3500 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

1,3500 тон х 2683,5 грн. = 3622,73 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

6) у вагоні № 53529954:

69.000 тон х 1% = 0,6900 тон (об`єм норми природної втрати);

2.050 тон - 0,6900 тон = 1,3600 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

1,3600 тон х 2683,5 грн. = 3649,56 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

7) у вагоні № 56218530:

69.000 тон х 1% = 0,6900 тон (об`єм норми природної втрати);

1,600 тон - 0,6900 тон = 0,9100 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,9100 тон х 2683,5 грн. = 2441,99 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

8) у вагоні № 56916364:

69.000 тон х 1% = 0,6900 тон (об`єм норми природної втрати);

2,500 тон - 0,6900 тон = 1,8100 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

1,8100 тон х 2683,5 грн. = 4857,14 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

9) у вагоні № 60461860:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

5.050 тон - 0,7000 тон = 4,3500 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

4.3500 тон х 2696,35 грн. = 11729,12 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

10) у вагоні № 56177348:

68.800 тон х 1% = 0,6880 тон (об`єм норми природної втрати);

2.800 тон - 0,6880 тон = 2,1120 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

2,1120 тон х 2696,35 грн. = 5694,69 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

11) у вагоні № 56744865:

70,700 тон х 1% = 0,7070 тон (об`єм норми природної втрати);

4.050 тон - 0,7070 тон = 3,3430 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

3, 3430 тон х 2696,35 грн. = 9013,90 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

12) у вагоні № 56998602:

71.000 тон х 1% = 0,7100 тон (об`єм норми природної втрати);

7, 350 тон - 0,7100 тон = 6,6400 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

6,6400 тон х 2696,35 грн. = 17903,76 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

13) у вагоні № 62009774:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

5.050 тон - 0,7000 тон = 4,3500 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

4.3500 тон х 2696,35 грн. = 11729,12 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

14) у вагоні № 53547824:

69.000 тон х 1% = 0,6900 тон (об`єм норми природної втрати);

3.100 тон - 0,6900 тон = 2,4100 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

2,4100 тон х 2696,35 грн. = 6498,20 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

15) у вагоні № 50055292:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

3.300 тон - 0,7000 тон = 2,6000 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

2,6000 тон х 2696,35 грн. = 7010,51 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

16) у вагоні № 54778378:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

2,800 тон - 0,7000 тон = 2,1000 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

2,1000 тон х 4206,48 грн. = 8833,61 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

17) у вагоні №56875560:

71.000 тон х 1% = 0,7100 тон (об`єм норми природної втрати);

1.100 тон - 0,7100 тон = 0,3900 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,3900 тон х 3857,42 грн. = 1504,39 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

18) у вагоні № 53017265:

71.000 тон х 1% = 0,7100 тон (об`єм норми природної втрати);

1,250 тон - 0,7100 тон = 0,5400 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,5400 тон х 3857,42 грн. = 2083,01 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

19) у вагоні № 56674138:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

1.300 тон - 0,7000 тон = 0,6000 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,6000 тон х 3886,46 грн. = 2331,88 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

20) у вагоні №54785837:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

0,900 тон - 0,7000 тон = 0,2000 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,2000 тон х 3886,46 грн. = 777,29 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

21) у вагоні № 62468400:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

2,500 тон - 0,7000 тон = 1,8000 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

1,8000 тон х 5233,28 грн. = 9419,90 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

22) у вагоні № 62051552:

69.800 тон х 1% = 0,6980 тон (об`єм норми природної втрати);

0,700 тон - 0,6980 тон = 0,0020 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,0020 тон х 3095,92 грн. = 6,19 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

23) у вагоні № 62610985:

69.800 тон х 1% = 0,6980 тон (об`єм норми природної втрати);

1.200 тон - 0,6980 тон = 0,5020 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,5020 тон х 3095,92 грн. = 1554,15 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

24) у вагоні № 59431262:

70,000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

1.200 тон - 0,7000 тон = 0,5000 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,5000 тон х 3095,92 грн. = 1547,96 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

25) у вагоні №59727131:

69.800 тон х 1% = 0,6980 тон (об`єм норми природної втрати);

1,350 тон - 0,6980 тон = 0,6520 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,6520 тон х 3095,92 грн. = 2018,54 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

26) у вагоні № 62100060:

69.800 тон х 1% = 0,6980 тон (об`єм норми природної втрати);

2,900 тон - 0,6980 тон = 2,2020 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

2,2020 тон х 3095,92 грн. = 6817,22 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

27) у вагоні №56970122:

70.800 тон х 1% = 0,7080 тон (об`єм норми природної втрати);

5,550 тон - 0,7080 тон = 4,8420 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

4,8420 тон х 2900,5 грн. = 14044,22 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

28) у вагоні № 60455441:

69.800 тон х 1% = 0,6980 тон (об`єм норми природної втрати);

2,400 тон - 0,6980 тон = 1,7020 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

1,7020 тон х 2900,5 грн. = 4936,65 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

29) у вагоні № 50048099:

69,700 тон х 1% = 0,6970 тон (об`єм норми природної втрати);

2,250 тон - 0,6970 тон = 1,5530 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

1,5530 тон х 3041,53 грн. = 4723,50 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

30) у вагоні № 61654182:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

3,650 тон - 0,7000 тон = 2,9500 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

2,9500 тон х 3041,53 грн. = 8972,51 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

31) у вагоні №62198221:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

3,750 тон - 0,7000 тон = 3,0500 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

3,500 тон х 3041,53 грн. = 9276,67 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

32) у вагоні № 60461837:

70.000 тон х 1% = 0,7000 тон (об`єм норми природної втрати);

1,550 тон - 0,7000 тон = 0,8500 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

0,8500 тон х 3041,53 грн. = 2585,30 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

33)у вагоні № 56874845:

70,800 тон х 1% = 0,7080 тон (об`єм норми природної втрати);

2,850 тон - 0,7080 тон = 2,1420 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

2,1420 тон х 3041,53 грн. = 6514,96 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля);

34) у вагоні № 53524559:

69.000 тон х 1% = 0,6900 тон (об`єм норми природної втрати);

4,300 тон - 0,6900 тон = 3,6100 тон (об`єм недостачі за вирахуванням норми природної втрати);

3,6100 тон х 3041,53 грн. = 10979,92 грн. з ПДВ (сума вартості недостачі вугілля); Таким чином, загальна вартість недостачі вантажу у вагонах за розрахунками позивача складає 205 460,37 грн. з ПДВ.

Суд перевірив наданий позивачем розрахунок вартості втрати вантажу, та дійшов висновку про часткове задоволення позову в розмірі 205 449, 37 грн.

Згідно частини 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.

Частиною 1 статті 78 ГПК України визначено, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Таким чином, приймаючи до уваги встановлені фактичні обставини втрати частини вантажу та враховуючи, що відповідачем не спростовано факту наявності в діях перевізника вини за незбереження прийнятого до перевезення вантажу, суд дійшов висновку, що позовні вимоги про стягнення суми збитків, зокрема вартості нестачі вугілля, є обґрунтованими, але підлягають частковому задоволенню у розмірі 205 449, 37 грн. внаслідок невірного розрахунку позивачем цієї суми.

Відповідно до ст. 129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на сторін пропорційно задоволеним вимогам.

Керуючись ст. 129, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 254 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1.Позов задовольнити частково.

2.Стягнути з Акціонерного товариства «Українська залізниця» (03150, м. Київ, вулиця Єжи Ґедройця, будинок 5; ідентифікаційний код 40075815) на користь Акціонерного товариства «ДТЕК Дніпроенерго» (69006, Запорізька область, місто Запоріжжя, вулиця Добролюбова, будинок 20; ідентифікаційний код 00130872) - 205 449 (двісті п`ять тисяч чотириста сорок дев`ять) грн. 37 коп. вартості нестачі вугілля та 2 480 (дві тисячі чотириста вісімдесят) грн. 86 коп. - судового збору.

3.В іншій частині у задоволенні позовних вимог відмовити.

4.Після набрання рішенням законної сили видати наказ.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя І.В. Алєєва