ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" липня 2022 р. Справа№ 910/15792/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Майданевича А.Г.

суддів: Гаврилюка О.М.

Ткаченка Б.О.

секретар судового засідання: Вайнер Є.І.

за участю представників сторін:

від позивача: ОСОБА_1;

від відповідача: не з`явились;

від третьої особи: не з`явились;

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021

у справі № 910/15792/20 (суддя - Спичак О.М.)

за позовом ОСОБА_1

до державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубини Алли Борисівни

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Екос-53А"

про визнання недійсними реєстраційних дій та зобов`язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

У жовтні 2020 року ОСОБА_1 (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києв з позовною заявою до державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубини Алли Борисівни (далі - відповідач), в якій просив (з урахуванням заяви про зміну предмета позову від 14.04.2021):

1) визнати недійсним реєстраційні дії державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубини Алли Борисівни (реєстраційні записи: 23.06.2018 №4011553, та 23.06.2018 №5011553), вчинені з юридичною особою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А" під час дії судової заборони;

2) зобов`язати державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубину Аллу Борисівну відновити відомості про юридичну особу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А" станом на 20.06.2018 шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про визнання недійсним реєстраційного запису №4011553 від 23.06.2018 (зміна повного найменування, зміна скороченого найменування, інші зміни, зміна складу інформації про засновників) та реєстраційного запису №5011553 від 23.06.2018 (зміна додаткової інформації, зміна керівника юридичної особи).

В обґрунтування позовних вимог позивач вказав, що відповідачем вчинено реєстраційні дії відносно Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А" всупереч вимогам ухвали Деснянського районного суду міста Києва, якою накладено заборону щодо вчинення будь-яких реєстраційних дій з об`єднанням.

Короткий зміст рішення місцевого господарського суду та мотиви його прийняття

Рішенням Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі № 910/15792/20 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд дійшов висновку, що позовні вимоги у даній справі заявлені до неналежного відповідача.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись з прийнятим рішенням, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі 910/15792/20 та прийняти нове, яким позов задовольнити повністю.

Апеляційна скарга мотивована неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, невідповідністю висновків, викладених у рішенні місцевого господарського суду, обставинам справи, порушенням та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права.

Апелянт вказує, що звернувся в інтересах ОСББ "Самоврядна громада Жукова 53-А" до суду з позовом, який обґрунтовано невиконанням судового рішення, адресованого виключно суб`єкту державної реєстрації і не стосується іншого суб`єкта. З огляду на вказане, на думку скаржника, позов пред`явлено до державного реєстратора, який безпосередньо вчинив заборонені судом реєстраційні дії та не виконав у подальшому обов`язкове до виконання з дня постановлення судового рішення.

Узагальнені доводи пояснень третьої особи

У свою чергу, заперечуючи проти апеляційної скарги, Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Екос-53А" у своїх поясненнях, наданих до суду 25.11.2021, зазначає, що рішення суду прийнято при повному з`ясуванні обставин справи, з правильним застосуванням норм матеріального та процесуального права, без їх порушення, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає і рішення слід залишити без змін. Крім того, третя особа вказує, що з відкритих даних Єдиного державного реєстру судових рішень вбачається, що ухвала Деснянського районного суду у справі №754/7938/18 надіслана судом 25.06.2018, зареєстрована 26.06.2018 та оприлюднена 27.06.2018. Отже, на дату проведення реєстраційних дій (23.06.2018) вказана ухвала в реєстрі судових рішень була відсутня, в паперовому вигляді до державного реєстратора не надходила. Відтак, державний реєстратор не могла знати про наявність заборони.

Узагальнені доводи додаткових пояснень позивача

06.07.2022 через відділ забезпечення автоматизованого розподілу, контролю та моніторингу виконання документів Північного апеляційного господарського суду від позивача надійшли додаткові пояснення, які за своїм змістом є тотожними апеляційній скарзі та містять судову практику.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги

Згідно витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 30.06.2021 апеляційну скаргу ОСОБА_1 передано на розгляд колегії суддів у складі: Мартюк А.І. (головуючий суддя), Зубець Л.П., Алданова С.О.

Розгляд справи неодноразово відкладався та змінювалась колегія суддів.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 22.02.2022 прийнято апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі №910/15792/20 у складі: головуючий суддя - Майданевич А.Г., суддів Ткаченко Б.О., Гаврилюк О.М. до провадження та повідомлено учасників справи, що апеляційна скарга розглядатиметься у судовому засіданні 28.03.2022.

Судове засідання призначене на 28.03.2022 у справі №910/15792/20 не відбулося у зв`язку з введенням воєнного стану із 24.02.2022 строком на 30 діб, через військову агресією Російської Федерації проти України.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.04.2022 призначено до розгляду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі №910/15792/20 на 08.06.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 08.06.2022 розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі №910/15792/20 відкладено на 06.07.2022.

Явка представників сторін

У судове засідання 06.07.2022 представник відповідача та третьої особи не з`явились, про причини неявки суд не повідомили.

Суд зазначає, що за приписами частини 1 статті 9 Господарського процесуального кодексу України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи або обмежений у праві отримання в суді усної або письмової інформації про результати розгляду його судової справи. Будь-яка особа, яка не є учасником справи, має право на доступ до судових рішень у порядку, встановленому законом.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.

Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").

Судом, також враховано, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, у першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі "Смірнова проти України).

Критерії оцінювання "розумності" строку розгляду справи є спільними для всіх категорій справ (цивільних, господарських, адміністративних чи кримінальних). Це - складність справи, поведінка заявника та поведінка органів державної влади (насамперед, суду). Відповідальність держави за затягування провадження у справі, як правило, настає у випадку нерегулярного призначення судових засідань, призначення судових засідань з великими інтервалами, затягування при передачі або пересиланні справи з одного суду в інший, невжиття судом заходів до дисциплінування сторін у справі, свідків, експертів, повторне направлення справи на додаткове розслідування чи новий судовий розгляд.

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Верховний Суд у постанові від 01.10.2020 у справі № 361/8331/18 виходив з того, що якщо представники сторін чи інших учасників судового процесу не з`явилися в судове засідання, а суд вважає, що наявних у справі матеріалів достатньо для розгляду справи та ухвалення законного і обґрунтованого рішення, не відкладаючи розгляду справи, він може вирішити спір по суті. Основною умовою відкладення розгляду справи є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні. Отже, неявка учасника судового процесу у судове засідання, за умови належного повідомлення сторони про час і місце розгляду справи, не є підставою для скасування судового рішення, ухваленого за відсутності представника сторони спору.

Беручи до уваги те, що третя особа подала пояснення, в яких висловила свою позицію щодо суті спору та відповідач звертався 06.09.2021 із заявою, у якій просив розгляд справи здійснювати без участі представника, тому колегія суддів, з метою дотримання принципів розумності строків розгляду справи судом, та те, що явка учасників справи судом обов`язковою не визнавалась, а участь в засіданні суду є правом, а не обов`язком сторони, зважаючи на відсутність обґрунтованих клопотань про відкладення розгляду справи, дійшла висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідача та третьої особи.

Позиції учасників справи

ОСОБА_1 у судовому засіданні апеляційної інстанції 06.07.2022 підтримав доводи апеляційної скарги з підстав, викладених у ній, просив її задовольнити, оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким позовні вимоги задовольнити.

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

З витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань вбачається, що станом на 22.06.2018 наявна державна реєстрація юридичної особи - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А"; ідентифікаційний код: 39678489; керівник - ОСОБА_1.

19.06.2018 ОСОБА_1 (голова правління ОСББ "Самоврядна громада Жукова 53-А") звернувся до Деснянського районного суду міста Києва із заявою про забезпечення позову шляхом заборони вчинення будь-яких реєстраційних дій з юридичною особою ОСББ "Самоврядна громада Жукова 53-А" (ідентифікаційний код 39678489) до закінчення розгляду спору по суті та постановлення відповідного рішення (справа №754/7938/18).

Ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 20.06.2018, залишеною без змін постановою Київського апеляційного суду від 13.12.2018, у справі №754/7938/18, вжито заходи забезпечення позову шляхом заборони вчинення будь-яких реєстраційних дій з юридичною особою - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А", ідентифікаційний код - 39678489, до постановлення рішення у справі №754/7938/18 за позовом Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А" до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про визнання загальних зборів ОСББ "Самоврядна громада Жукова-53-А" від 05.06.2018 неправомочними та рішення зборів недійсними.

23.06.2018 державним реєстратором відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубиною Аллою Борисівною до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань внесено відносно Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А" наступні записи:

1) державна реєстрація змін до установчих документів юридичної особи; запис №4011553 від 23.06.2018 про зміну повного найменування, зміну скороченого найменування, інші зміни, зміна складу або інформації про засновників;

2) внесення змін до відомостей про юридичну особу, що не пов`язані зі змінами в установчих документах; запис №5011553 від 23.06.2018; зміна додаткової інформації, зміна керівника юридичної особи (відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 23.06.2018 (долучений позивачем до позовної заяви).

Зокрема, з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 23.06.2018 вбачається внесення змін щодо назви юридичної особи - з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А" на Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Екос-53А"; зміна керівника - з ОСОБА_1 на ОСОБА_5 .

Звертаючись з позовом до суду, позивач вказав, що ухвала суду про забезпечення позову підлягає негайному виконанню з дня її постановлення. Отже, враховуючи наявність ухвали Деснянського районного суду міста Києва від 20.06.2018 у справі №754/7938/18 про забезпечення позову (заборони вчинення будь-яких реєстраційних дій з юридичною особою - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А", ідентифікаційний код - 39678489), у відповідача (державного реєстратора) були відсутні будь-які підстави для вчинення вище вказаних реєстраційних дій 23.06.2018. У зв`язку чим, позивач просив (з урахуванням заяви про зміну предмета позову від 14.04.2021):

1) визнати недійсним реєстраційні дії державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубини Алли Борисівни (реєстраційні записи: 23.06.2018 №4011553, та 23.06.2018 №5011553), вчинені з юридичною особою Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А" під час дії судової заборони;

2) зобов`язати державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубину Аллу Борисівну відновити відомості про юридичну особу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Самоврядна громада Жукова 53-А" станом на 20.06.2018 шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про визнання недійсним реєстраційного запису №4011553 від 23.06.2018 (зміна повного найменування, зміна скороченого найменування, інші зміни, зміна складу інформації про засновників) та реєстраційного запису №5011553 від 23.06.2018 (зміна додаткової інформації, зміна керівника юридичної особи).

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови

Згідно зі статтею 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права. Звернення до суду для захисту конституційних прав і свобод людини і громадянина безпосередньо на підставі Конституції України гарантується (стаття 8 Конституції України).

Статтею 55 Конституції України встановлено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення (стаття 124 Конституції України).

Частиною 1 статті 15 Цивільного кодексу України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

З огляду на положення частин 1, 2 статті 20 Цивільного кодексу України держава забезпечує захист прав і законних інтересів суб`єктів господарювання та споживачів. Кожний суб`єкт господарювання та споживач має право на захист своїх прав і законних інтересів.

Відповідно до статті 45 Господарського процесуального кодексу України сторонами в судовому процесі - позивачами і відповідачами - можуть бути особи, зазначені у статті 4 цього Кодексу. Позивачами є особи, які подали позов або в інтересах яких подано позов про захист порушеного, невизнаного чи оспорюваного права або охоронюваного законом інтересу. Відповідачами є особи, яким пред`явлено позовну вимогу.

Згідно із частинами 1 - 3 статті 48 Господарського процесуального кодексу України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, залучити до участі у ній співвідповідача.

Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.

Після спливу строків, зазначених в частинах першій та другій цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.

Отже, за змістом норм господарського процесуального права з урахуванням принципу диспозитивності господарського судочинства та принципу змагальності сторін, на позивача покладено обов`язок визначати відповідача у справі. При цьому, суд під час розгляду справи має виходити із складу осіб, які залучені до участі у справі позивачем. У разі пред`явлення позову до частини відповідачів, суд не вправі зі своєї ініціативи і без згоди позивача залучати інших відповідачів до участі у справі як співвідповідачів та повинен вирішити справу за тим позовом, що пред`явлений, і відносно тих відповідачів, які зазначені в ньому.

Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача (або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно зі специфікою спірних правовідносин), суд відмовляє у задоволенні позову.

Частиною 4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 372/51/16-ц (провадження № 14-511цс18) зроблено правовий висновок, що визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача, натомість встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову є обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.

Тобто, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.

Зазначене узгоджується з правовими висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними у постанові від 17.04.2018 у справі № 523/9076/16-ц (провадження № 14-61цс18).

Суд зазначає, що неналежний відповідач - це особа, притягнута позивачем як відповідач, стосовно якої встановлено, що вона не повинна відповідати за пред`явленим позовом за наявності даних про те, що обов`язок виконати вимоги позивача лежить на іншій особі - належному відповідачеві.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державна реєстрація відбувається за заявницьким принципом.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державний реєстратор: 1) приймає документи; 2) перевіряє документи на наявність підстав для зупинення розгляду документів; 3) перевіряє документи на наявність підстав для відмови у державній реєстрації; 4) проводить реєстраційну дію (у тому числі з урахуванням принципу мовчазної згоди) за відсутності підстав для зупинення розгляду документів та відмови у державній реєстрації шляхом внесення запису до Єдиного державного реєстру; 5) веде Єдиний державний реєстр; 6) веде реєстраційні справи; 7) здійснює інші повноваження, передбачені цим Законом.

У частині 4 статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" зазначено, що для державної реєстрації змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі, у тому числі змін до установчих документів юридичної особи, крім змін до відомостей, передбачених частиною п`ятою цієї статті, подаються такі документи:

1) заява про державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі;

2) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про зміни, що вносяться до Єдиного державного реєстру, крім внесення змін до інформації про кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) юридичної особи, у тому числі кінцевих бенефіціарних власників (контролерів) її засновника, якщо засновник - юридична особа, про місцезнаходження та про здійснення зв`язку з юридичною особою;

3) реєстр осіб (громадян), які брали участь в засіданні уповноваженого органу управління юридичної особи, - у разі внесення змін до відомостей про громадські об`єднання, політичні партії;

5) відомості про керівні органи громадського формування (ім`я, дата народження керівника, членів інших керівних органів, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності), посада, контактний номер телефону та інші засоби зв`язку) - у разі внесення змін до складу керівних органів;

6) документ, що підтверджує реєстрацію іноземної особи в країні її місцезнаходження (витяг із торговельного, банківського, судового реєстру тощо), - у разі змін, пов`язаних із входженням до складу засновників юридичної особи іноземної юридичної особи;

7) документ про сплату адміністративного збору - у випадках, передбачених статтею 36 цього Закону;

8) установчий документ юридичної особи в новій редакції - у разі внесення змін, що містяться в установчому документі;

9) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) передавального акта або розподільчого балансу - у разі внесення змін, пов`язаних із внесенням даних про юридичну особу, правонаступником якої є зареєстрована юридична особа;

10) примірник оригіналу (нотаріально засвідчена копія) рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про вихід із складу засновників (учасників) та/або заява фізичної особи про вихід із складу засновників (учасників), справжність підпису на якій нотаріально засвідчена, та/або договору, іншого документа про перехід чи передачу частки засновника (учасника) у статутному (складеному) капіталі (пайовому фонді) юридичної особи, та/або рішення уповноваженого органу управління юридичної особи про примусове виключення із складу засновників (учасників) юридичної особи або ксерокопія свідоцтва про смерть фізичної особи, судове рішення про визнання фізичної особи безвісно відсутньою - у разі внесення змін, пов`язаних із зміною складу засновників (учасників) юридичної особи;

11) заява про обрання юридичною особою спрощеної системи оподаткування та/або реєстраційна заява про добровільну реєстрацію як платника податку на додану вартість, та/або заява про включення до Реєстру неприбуткових установ та організацій за формами, затвердженими відповідно до законодавства, - за бажанням заявника у разі внесення до установчих документів змін, які впливають на систему його оподаткування;

12) звіт про результати емісії акцій у випадку, передбаченому абзацами третім і четвертим пункту 48 частини другої статті 9 цього Закону;

13) звіт про оцінку майна у випадку, передбаченому абзацом сьомим пункту 48 частини другої статті 9 цього Закону.

Отже, державна реєстрація відбувається за заявницьким принципом, а державний реєстратор, отримавши від заявника відповідні заяву та документи, проводить реєстраційні дії (у випадку встановлення підстав для їх здійснення з урахуванням вимог Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань").

Таким чином, місцевий господарський суд вірно вказав, що відповідачем у даній справі повинна бути особа, якої стосуються вчинені державним реєстратором дії (внесені записи) та які оскаржуються позивачем, а не сам державний реєстратор.

Проте, позивач у даній справі визначив відповідачем - державного реєстратора відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубину Аллу Борисівну, а не Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Екос-53А".

Дослідивши матеріали справи, колегія суддів встановила, що 28.04.2021 позивач подав до Господарського суду міста Києва письмові пояснення, в яких зазначив, що відповідачем у даній справі є саме державний реєстраторор відділу з питань державної реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців Деснянської районної в місті Києві державної адміністрації Дубина Алла Борисівна. Втім, якщо суд вважає за необхідне залучити до участі в даній справі співвідповідача або замінити відповідача належним відповідачем - позивач не заперечує, тобто залишає це питання на розсуд суду.

Суд зазначає, що вказані письмові пояснення не є клопотанням про залучення/заміну Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Екос-53А" в якості відповідача у даній справі, оскільки не містять однозначного волевиявлення позивача щодо вчинення вказаних дій (позивач залишає вирішення вказаного питання на розсуд суду), зі змісту пояснень не вбачається, що позивач заявляє (висловлює волевиявлення) про залучення до участі у справі в якості відповідача - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Екос-53А". В той час, як відповідно до статті 48 Господарського процесуального кодексу України суд має право залучити співвідповідача чи здійснити заміну відповідача виключно за клопотанням позивача.

Також, колегія суддів вказує, що у постановах Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі № 823/2042/16 (провадження № 11-377апп18), 27.03.2019 у справі №711/4556/16-ц (провадження №14-88цс19) зазначено, що спір про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації речового права на нерухоме майно чи обтяження такого права за іншою особою у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно є цивільно-правовим. А тому вирішення таких спорів здійснюється за правилами цивільного або господарського судочинства залежно від суб`єктного складу сторін. Належним відповідачем у справах за позовом про скасування рішення, запису щодо державної реєстрації права чи обтяження має бути особа, право чи обтяження якої зареєстровано.

Відповідно до частин 5, 6 статті 13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права. Висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Частинами 1, 4 статті 236 Господарського процесуального кодексу України визначено, що судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.

Відтак, на переконання колегії суддів належним відповідачем у справі №910/15792/20 за позовом ОСОБА_1 про визнання недійсними реєстраційних дій та зобов`язання вчинити дії, належним відповідачем має бути саме Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Екос-53А".

Таким чином, беручи до уваги те, що позовні вимоги у даній справі заявлені до неналежного відповідача, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 .

Враховуючи вищевикладене, вирішуючи спір по суті заявлених позовних вимог, суд першої інстанції повно та всебічно дослідив обставини справи, дав їм належну правову оцінку, дійшов правильних висновків щодо прав та обов`язків сторін, які ґрунтуються на належних та допустимих доказах.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Колегія суддів зазначає, що враховуючи положення частини 1 статті 9 Конституції України та беручи до уваги ратифікацію Законом України від 17.07.1997 N475/97-ВР Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і Першого протоколу та протоколів № 2,4,7,11 до Конвенції та прийняття Закону України від 23.02.2006 №3477-IV (3477-15) "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди також повинні застосовувати Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (Рим, 4 листопада 1950 року) та рішення Європейського суду з прав людини як джерело права.

У рішенні Суду у справі Трофимчук проти України №4241/03 від 28.10.2010 Європейським судом з прав людини зазначено, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод сторін.

У відповідності з пунктом 3 частини 2 статті 129 Конституції України та частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів (частини 1 статті 86 Господарського процесуального кодексу України).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (статті 76 Господарського процесуального кодексу України).

Докази, не подані у встановлений законом або судом строк, до розгляду судом не приймаються, крім випадку, коли особа, що їх подає, обґрунтувала неможливість їх подання у вказаний строк з причин, що не залежали від неї (частини 8 статті 80 Господарського процесуального кодексу України).

Таким чином, апелянтом не надано до суду належних і допустимих доказів на підтвердження тих обставин, на які він посилається в апеляційній скарзі. Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на припущеннях та зводяться до намагань здійснити переоцінку обставин справи, вірно встановлених судом першої інстанції.

Отже, підсумовуючи наведене, колегія суддів дійшла висновку про те, що оскаржуване рішення суду прийнято у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, підстав його скасовувати або змінювати не вбачається.

Таким чином, апеляційна скарга ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі № 910/15792/20 задоволенню не підлягає. Рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі № 910/15792/20 слід залишити без змін.

З урахуванням відмови в задоволенні апеляційної скарги, судові витрати за розгляд справи в суді апеляційної інстанції покладаються на апелянта в порядку статті 129 Господарського процесуального кодексу України.

Керуючись статтями 240, 269, 270, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі №910/15792/20 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 19.05.2021 у справі № 910/15792/20 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на апелянта.

4. Матеріали справи №910/15792/20 повернути до Господарського суду міста Києва.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку відповідно до статей 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови підписано 07.07.2022.

Головуючий суддя А.Г. Майданевич

Судді О.М. Гаврилюк

Б.О. Ткаченко