ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_______________________________________________________________________
УХВАЛА

"05" липня 2022 р. м ХарківСправа № 922/977/22

Господарський суд Харківської області у складі:

судді Пономаренко Т.О.

розглянувши матеріали

Приватного акціонерного товариства "Енергетична компанія "Барвінок" (61058, Харківська область, м. Харків, вул. Ромена Роллана, буд. 12; )
до Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" (61037, м. Харків, пр. Московський, буд. 199; )
про стягнення заборгованості

ВСТАНОВИВ:

30.06.2022 Приватне акціонерне товариство "Енергетична компанія "Барвінок" звернулось до Господарського суду Харківської області з позовною заявою до Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини", в якій просить суд:

- стягнути з Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" грошові кошти в сумі 27 249 502,47 грн., з яких: основний борг у розмірі 24 692 007,84 грн., суму 3% річних у розмірі 263 885,31 грн., суму втрат від інфляції в розмірі 2 293 609,32 грн.;

- відповідно до ч.10 ст.238 ГПК України зазначити в резолютивній частині рішення про здійснення органом (особою), що буде виконувати рішення, формули нарахування 3% річних на суму основного боргу - 24 692 007,84 грн., починаючи з 30.06.2022 і до моменту остаточного виконання рішення суду;

- стягнути з Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" судовий збір та витрати, пов`язані з розглядом справи.

Разом з позовною заявою, представником позивачем заявлено клопотання про відстрочення сплати судового збору, в якому просить суд відстрочити Приватному акціонерному товариству "Енергетична компанія "Барвінок" термін сплати судового збору у розмірі 408 742,54 грн. за подання до Господарського суду Харківської області позовної заяви майнового характеру до ухвалення судового рішення у справі.

В обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору представник позивача посилання на перебування Приватного акціонерного товариства "Енергетична компанія "Барвінок" в форс-мажорних обставинах у зв`язку з збройною агресією Російської федерації на території України та несплатою споживачами електроенергії своїх зобов`язань серед яких Акціонерне товариство "Українські енергетичні машини". Зазначив, що відповідності до листа від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 Торгово-промислової палати України, обставини перебування Приватного акціонерного товариства "Енергетична компанія "Барвінок" в форс-мажорних обставинах не потребують додаткового доведення, адже на даний час вказані обставини є невідворотними обставинами тяжкого фінансового становища позивача, а сплата судового збору в розмірі 408 590,33 грн. в таких обставинах є край економічно складною.

Окрім того представник позивача посилається на те, що ухвалою Господарського суду Харківської області від 19.05.2022 по справі №243з-22 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «НЛВКТРОТРЕЙДШН ГРУП» про вжиття заходів забезпечення позову до подання позовної заяви шляхом арешту грошових коштів, накладено арешт на грошові кошти, що належать Приватному акціонерному товариству "Енергетична компанія "Барвінок", у межах ціпи позову 56 166 700,97 грн., що знаходяться на всіх банківських рахунках Приватного акціонерного товариства "Енергетична компанія "Барвінок" за виключенням рахунку із спеціальним режимом використання та відкриття відповідного виконавчого провадження.

Розглянувши клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору, суд дійшов наступного висновку.

В частині 1 статті 2 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" зазначено, що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Частиною 2 статті 9 вказаного Закону визначено, що суд створює такі умови, за яких кожному учаснику судового процесу гарантується рівність у реалізації наданих процесуальних прав та у виконанні процесуальних обов`язків, передбачених процесуальним законом.

Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Клопотання про відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до господарського суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому порядку і розмірі.

Згідно частин 1, 3 ст.74 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Частинами 1 та 2 статті 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:

1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або

2) позивачами є:

а) військовослужбовці;

б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів;

в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю;

г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї;

ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або

3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Приписи вказаної вище норми права передбачають право суду, з урахуванням майнового стану сторони, відстрочити або розстрочити сплату судового збору лише за наявності викладених вище умов, тоді як законодавець, застосувавши конструкцію "суд, враховуючи майновий стан сторони, може…", тим самим визначив, що питання звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення сплати судового збору осіб, є правом, а не обов`язком суду навіть за наявності однієї з умов для такого звільнення, зменшення розміру, відстрочення чи розстрочення.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.03.2021р. у справі №912/3514/20.

Так, з системного аналізу змісту ст.8 Закону України "Про судовий збір" вбачається, що положення пунктів 1 та 2 ч.1 вказаної статті не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення п.3 ч.1 ст.8 Закону "Про судовий збір" можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 14.01.2021р. у справі №0940/2276/18.

Таким чином, виходячи з того, що Приватне акціонерне товариство "Енергетична компанія "Барвінок" не підпадає під категорію, згідно якої враховуючи майновий стан, суд може своєю ухвалою за клопотанням відстрочити сплату судового збору, а позов не спрямований на захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю, господарський суд не знаходить правових підстав для задоволення клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору.

Оскільки статтею 129 Конституції України, як однією із засад судочинства, визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, самі лише посилання на обставини тяжкого фінансового становища позивача не можуть вважатися підставою для відстрочення сплати судового збору.

Крім того суд вважає за необхідне зазначити, що згідно з ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пункт 1 ст.6 Конвенції гарантує кожному право на звернення до суду позовом щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Креуз проти Польщі", no. 28249/95 від 19.06.2001 зазначено, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв`язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

У даному випадку, необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, яке визначено ГПК України і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду у розумінні п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

При цьому, суд зазначає, що безпідставне надання пільг з реалізації обов`язку щодо сплати судового збору одному з учасників судового процесу має наслідком порушення прав інших учасників та суперечить принципу рівності сторін господарському процесі.

Так, Торгово-промислова палата України на підставі ст.ст.14, 14-1 Закону України «Про торгово-промислові палати в Україні» від 02.12.1997 р. № 671/97-ВР та інших документів засвідчила форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) - військову агресію Російської Федерації проти України, що стало підставою введення воєнного стану із 05:30 ранку 24 лютого 2022 року, відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 р. №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні».

Також, Торгово-промислова палата України підтвердила, що зазначені обставини з 24 лютого 2022 р. до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб по договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язком, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання таких форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили).

Проте, додаткових пільг або звільнення від сплати судового збору у зв`язку із введенням воєнного стану та засвідчення Торгово-промисловою палатою України форс-мажорних обставин (обставини непереборної сили) - військову агресію Російської Федерації проти України, законодавство наразі не передбачає.

Разом з цим, позивачем не надано доказів на підтвердження того, що після винесення рішення у даній справі у нього буде реальна можливість сплатити необхідну суму судового збору.

Отже, враховуючи викладене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання представника позивача про відстрочення сплати судового збору.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху, з огляду на наступне.

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

У пункті 2 частини 1 статті 164 ГПК України закріплено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі.

Дана позовна заява містить вимоги майнового характеру, ціна яких становить 27 249 502,47 грн.

Пунктом 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Прожитковий мінімум для працездатних осіб із 01 січня 2022 року складає 2481,00 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який необхідно сплатити позивачеві при зверненні до господарського суду із даним позовом становить 408 742,54 грн.

Проте, позивачем до позовної заяви не додано доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Частиною 1 статті 174 ГПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

В частиною 2 статті 174 ГПК України зазначено, що в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 164, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання представника Приватного акціонерного товариства "Енергетична компанія "Барвінок" про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

2. Позовну заяву Приватного акціонерного товариства "Енергетична компанія "Барвінок" до Акціонерного товариства "Українські енергетичні машини" про стягнення заборгованості - залишити без руху.

3. Надати позивачу строк, який становить 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, для усунення недоліків, а саме:

- надання до суду доказів сплати судового збору у встановленому порядку та розмірі (408 742,54 грн.), в оригіналі.

4. Попередити позивача про те, що не усунення недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, згідно частини четвертої статті 174 ГПК України має наслідком визнання заяви не поданою і повернення її позивачеві.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Інформація по справі може бути одержана на офіційному веб-порталі судової влади України court.gov.ua, на сайті суду, а також за допомогою Телеграм-бота Господарського суду Харківської області https://t.me/GospSud_kh_bot.

Дата підписання: 05.07.2022.

Суддя Т.О. Пономаренко