РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Київ

07.07.2022Справа № 910/16357/21
Господарський суд міста Києва у складі судді Полякової К.В., за участі секретаря судового засідання Саруханян Д.С., розглянувши за правилами загального позовного провадження матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30"

про визнання недійсним рішення правління, скасування реєстраційних дій та стягнення 197968,20 грн.

за участі представників:

від позивача: ОСОБА_1, особисто,

від відповідача: Вербицький Я.В., адвокат,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30" про визнання недійсним рішення правління ОСББ "Бажана 30", оформлене протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 та скасування реєстраційних дій, проведених за цим протоколом; стягнення невиплаченої заробітної плати з розрахунку мінімальної заробітної плати за період трудових стосунків з 07.07.2016 по 05.03.2018 у розмірі 55446 грн., невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, обов`язкової вихідної допомоги в розмірі 45000 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.10.2021 позовну заяву залишено без руху та надано строк на усунення її недоліків.

29.10.2021 через відділ діловодства та документообігу суду від позивача надійшла заява про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 03.11.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження.

Протокольною ухвалою суду від 13.01.2022 відмовлено в задоволенні клопотання відповідача про закриття провадження у справі в частині позовних вимог. Мотиви відмови в задоволенні клопотання наведені судом в мотивувальній частині рішення суду.

У судовому засіданні 19.05.2022 судом досліджено оригінал протоколу від 11.10.2018 № 2018/10-11 з підписами присутніх на засіданні членів правління.

Ухвалою суду від 26.05.2022 залишено позовну заяву ОСОБА_1 без руху та надано строк на усунення її недоліків протягом 10 днів з дня підписання даної ухвали шляхом подання доказів сплати судового збору в розмірі 4540 грн.

Ухвалою суду від 14.06.2022 продовжено розгляд справи № 910/16357/21 зі стадії розгляду справи по суті.

У відзиві на позовну заяву відповідач наголошував, що позивач не перебував у трудових відносинах із ОСББ "Бажана 30" та виконував свої обов`язки на безоплатній основі. При цьому, звільнення позивача із займаної посади відбулося на засіданні правління в установленому законом та статутом порядку. Оскільки позивач не виявив бажання голосувати на засіданні 11.10.2018, було складено окремий протокол з відповідною відміткою. Крім того, позивача повідомлено про проведення засідання засобами телефонного зв`язку, та останній був присутній на засіданні 10.10.2018, тобто міг дізнатися про заплановане на наступний день засідання. Одночасно, відповідач навів заперечення щодо обґрунтування позивачем підстав для стягнення сум заробітної плати та інших платежів.

У відповіді на відзив позивач зазначив, що трудовий характер правовідносин із головою правління встановлений у статуті та підтвердженням даної обставини є довідка про нараховану заробітну плату з Державного реєстру загальнообов`язкового державного соціального страхування. При цьому, наведені відповідачем причини звільнення позивача із посади голови правління є безпідставними. Одночасно, відповідачем не надано доказів повідомлення позивача про проведення зборів правління.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення позивача та представника відповідача, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

07.07.2016 на засіданні правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30" прийнято рішення, оформлене протоколом № 1, щодо обрання головою правління ОСББ "Бажана 30" ОСОБА_1 .

Наказом від 07.07.2016 оформлено вступ на посаду голови правління ОСОБА_1 з 07.07.2016 на громадських засадах з подальшим окладом згідно рішення загальних зборів співвласників ОСББ.

Згідно з витягом із протоколу № 3 загальних зборів ОСББ "Бажана 30" від 09.04.2017 пункт 9 порядку денного передбачав розгляд питання про визначення розміру внесків (прийняття кошторису про утримання будинку та прибудинкової території). За результатами голосування затверджено детальний кошторис на 2017 рік, за яким нарахована заробітна плата голови правління становить 10000 грн., бухгалтера - 7500 грн.

Відповідно до наказу від 01.03.2018 № 1-к/тр ОСОБА_1 призначено з 06.03.2018 посадовий оклад у розмірі 7500 грн. на місяць.

Наказом від 01.03.2018 № 2-к/тр ОСОБА_1 з 06.03.2018 прийнято на постійну роботу на посаду головного бухгалтера з окладом 5000 грн. на місяць.

06.06.2018 головою правління ОСОБА_1 затверджено штатний розпис на 2018 рік, що вводиться в дію з 07.06.2018, за яким посадовий оклад та місячний фон заробітної плати голови правління становить 7500 грн., бухгалтера - 5000 грн.

Як слідує з повідомлення про прийняття працівника на роботу, зареєстрованого 06.3.2018 Державною фіскальною службо, ОСОБА_1 з 07.03.2018 прийнято на роботу в ОСББ "Бажана 30".

У подальшому, ОСОБА_1 стало відомо, що 11.10.2018 на засіданні правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30" прийнято рішення з пункту два порядку денного, оформлене протоколом № 2018/10-11, про звільнення ОСОБА_1 з посади голови правління ОСББ "Бажана 30" 10.10.2018 згідно з частиною 9 статті 36 КЗпП, статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та статті 15 статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30". При цьому, головою засідання правління обрано ОСОБА_2 , секретарем - ОСОБА_3 . По третьому питанню порядку денного вирішено обрати (призначити) головою правління ОСОБА_3 на постійну роботу з 11.10.2018 та встановити їй посадовий оклад у розмірі 10000 грн. По четвертому питанню вирішено надати заступнику голови правління ОСОБА_4 право першого підпису фінансово-господарських документів. По п`ятому питанню прийнято рішення уповноважити голову та секретаря засідання правління підписати та посвідчити цей протокол нотаріально. По шостому питанню порядку денного вирішено зобов`язати ОСОБА_1 протягом трьох робочих днів з дати державної реєстрації змін про юридичну особу, що містяться в Єдиному державному реєстрі передати по акту приймання-передачі голові правління ОСОБА_3 печатку ОСББ, всі наявні документи ОСББ, технічні паспорти, банківські картки, інформацію, коди доступу до сайтів та інші документи, які підтверджують фінансово-господарську діяльність ОСББ, банківські виписки, дані про власників житлових, нежитлових приміщень та підвалів, належних ОСББ, технічних поверхів, підсобних приміщень, та ін. звільненим з посади голови правління ОСББ ОСОБА_1 новообраному голові правління ОСОБА_3 .

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на 17.10.2018 керівником ОСББ "Бажана 30" значиться ОСОБА_3 .

Із матеріалів справи слідує, що ОСОБА_1 звертався до комісії з питань розгляду скарг у сфері державної реєстрації Міністерства юстиції України зі скаргою на рішення, дії державного реєстратора Кушніра В.В. щодо проведення реєстраційних дій, якими змінено склад керівників об`єднання на підставі протоколу правління ОСББ "Бажана 30" від 11.10.2018 року.

Наказом від 14.12.2018 № 4600/7 Міністерства юстиції України відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_1 від 24.10.2018 року.

Листом від 22.11.2018 ОСОБА_1 звернувся до ОСББ "Бажана 30" щодо надіслання йому засвідчених копій наказу про звільнення, повідомлення до органів ДФС про звільнення, платіжних документів, які підтверджують всі виплати заробітної плати за весь період трудових стосунків.

У відповідь на даний лист голові правління ОСББ "Бажана 30" ОСОБА_3 листом від 21.12.2018 повідомила про необхідність здійснення передачі документів і матеріальних цінностей, що стосуються діяльності ОСББ "Бажана 30".

Звернувшись з даним позовом до суду, ОСОБА_1 просив (з урахуванням уточненої позовної заяви) визнати недійсним рішення правління ОСББ "Бажана 30", оформлене протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, та скасування реєстраційних дій, проведених за цим протоколом, з огляду на те, що позивача не повідомили про скликання засідання правління та про порядок денний, у зв`язку з чим позивач не був присутній на проведених зборах. Крім того, на даних зборах рішення прийняті за відсутності необхідної кількості голосів, а протокол правління підписаний без дотримання вимог статуту. У той же час, за період перебування позивача на посаді голови правління та бухгалтера йому не виплачувалася заробітна плата, внаслідок чого позивач просив стягнути невиплачену заробітну плату з розрахунку мінімальної заробітної плати за період трудових стосунків з 07.07.2016 по 05.03.2018 у розмірі 55446 грн., невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, обов`язкової вихідної допомоги в розмірі 45000 грн.

Пунктом 3 частини 1 статті 20 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.

Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників житлових та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначено Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку».

Відповідно до частини другої статті 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» об`єднання співвласників багатоквартирного будинку - це юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Частиною другою статті 4 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що об`єднання створюється як непідприємницьке товариство для здійснення функцій, визначених законом. Порядок надходження і використання коштів об`єднання визначається цим Законом та іншими законами України.

Згідно з частиною першою статті 85 Цивільного кодексу України непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Отже, зазначений Закон визначає ОСББ як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

За змістом статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Порядок обрання та відкликання членів правління, їх кількісний склад та строки обрання встановлюються загальними зборами.

Управління багатоквартирним будинком здійснює об`єднання через свої органи управління (частина перша статті 12 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»).

Загальні збори учасників товариства мають право приймати рішення з усіх питань діяльності товариства, у тому числі і з тих, що належать до компетенції інших органів товариства. Загальні збори товариства своїм рішенням створюють виконавчий орган та встановлюють його компетенцію і склад (частина перша статті 98, частина перша статті 99 ЦК України).

Частиною третьою статті 99 ЦК України передбачено, що повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Відповідно до частини першої статті 3 Кодексу законів про працю України законодавство про працю регулює трудові відносини працівників усіх підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, виду діяльності і галузевої належності, а також осіб, які працюють за трудовим договором з фізичними особами.

За приписом частини 4 статті 13 Конституції України держава забезпечує захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання. Корпоративні права учасників товариства є об`єктом такого захисту, зокрема у спосіб, передбачений частиною третьою статті 99 ЦК України, згідно з якою повноваження члена виконавчого органу можуть бути в будь-який час припинені або він може бути тимчасово відсторонений від виконання своїх повноважень.

Припинення повноважень члена виконавчого органу товариства за своєю правовою природою, предметом регулювання правовідносин і правовими наслідками відрізняється від звільнення працівника з роботи (тобто розірвання з ним трудового договору) на підставі положень КЗпП України. Саме тому можливість уповноваженого органу товариства припинити повноваження члена виконавчого органу міститься не в приписах КЗпП України, а у статті 99 ЦК України, тобто не є предметом регулювання трудового права.

Реалізація учасниками юридичною особи корпоративних прав на участь в її управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, звільнення, відкликання членів виконавчого органу стосується також наділення їх повноваженнями на управління юридичною особою або позбавлення таких повноважень на управління юридичною особою. Хоч такі рішення уповноваженого на це органу можуть мати наслідки і в межах трудових правовідносин, але визначальними за таких обставин є корпоративні правовідносини.

У зв`язку із цим припинення повноважень члена виконавчого органу товариства відповідно до частини третьої статті 99 ЦК України є дією уповноваженого органу товариства, спрямованою на унеможливлення здійснення членом його виконавчого органу управлінської діяльності. Необхідність такого правила зумовлена специфічним статусом члена виконавчого органу, який отримав від уповноваженого органу товариства право на управління. За природою корпоративних відносин учасникам товариства має бути надано можливість у будь-який час оперативно відреагувати на дії особи, яка здійснює представницькі функції зі шкодою (чи можливою шкодою) для інтересів товариства, шляхом позбавлення її відповідних повноважень.

Отже, зміст положень частини 3 статті 99 ЦК України надає право компетентному (уповноваженому) органу товариства припинити на свій розсуд повноваження члена виконавчого органу у будь-який час.

Така форма захисту є специфічною дією носіїв корпоративних прав у відносинах з особою, якій вони довірили здійснювати управління товариством, і не може розглядатися в площині трудового права.

Конституційний Суд України у рішенні від 12 січня 2010 року № 1-рп/2010 у справі за конституційним зверненням товариства з обмеженою відповідальністю «Міжнародний фінансово-правовий консалтинг» про офіційне тлумачення частини третьої статті 99 ЦК України (у попередній редакції, яка діяла до набрання чинності Законом України від 13 травня 2014 року № 1255-VII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо захисту прав інвесторів») зазначив, що реалізація учасниками товариства корпоративних прав на участь у його управлінні шляхом прийняття компетентним органом рішень про обрання (призначення), усунення, відсторонення, відкликання членів виконавчого органу цього об`єднання стосується також наділення або позбавлення їх повноважень на управління товариством. Такі рішення уповноваженого на це органу мають розглядатися не в межах трудових, а саме корпоративних правовідносин, що виникають між товариством та особами, яким довірено повноваження з управління ним.

Приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 перебував на посаді голови правління ОСББ "Бажана 30", та ним заявлено вимоги щодо правомірності прийняття загальними зборами правління ОСББ "Бажана 30" рішень щодо звільнення ОСОБА_1 із займаної посади та обрання нового голови правління, розгляд даної справи підлягає здійсненню в порядку господарського судочинства. Дана правова позиція викладена в постановах Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 145/1885/15-ц, від 02.10.2019 у справі № 501/1571/16-ц, від 19.02.2020 у справі № 145/166/18.

Щодо заявленого відповідачем клопотання про закриття провадження у справі в частині позовних вимог про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, обов`язкової вихідної допомоги, внаслідок непідсудності даних вимог господарському суду, суд зауважує наступне.

У червні 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСББ "Бажана 30" про визнання його звільнення незаконним, наказів про його звільнення з посади голови правління та бухгалтера недійсними та поновлення його на посаді голови правління ОСББ «Бажана 30»; стягнення з ОСББ "Бажана 30" невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу за період з 12.10.2018 по 22.06.2020 у розмірі 201923,40 грн. по день фактичного розрахунку.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 29.04.2021 провадження у справі № 753/10273/20 закрито на підставі п. 1 ч. 1 ст. 255 ЦПК України, оскільки даний спір про оспорювання рішення правління ОСББ, має розглядатися за правилами господарського судочинства. При цьому суд зазначив, що вимоги про стягнення заробітку при звільненні та середнього заробітку за час вимушеного прогулу, які можуть бути предметом трудового спору, є похідними від вимог щодо правомірності припинення повноважень ОСОБА_1 як голови правління ОСББ, та відповідно, не можуть бути у цій справі розглянуті до вирішення первісної вимоги.

Постановою Київського апеляційного суду від 16.09.2021 у справі № 753/10273/20 ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 29.04.2021 залишено без змін. Суд апеляційної інстанції зазначив, що вимоги позивача про стягнення заробітку за час вимушеного прогулу та заборгованості із заробітної плати, які можуть бути предметом трудового спору, є похідними від вимог щодо правомірності припинення його повноважень як голови правління ОСББ, та відповідно, не можуть бути у цій справі розглянуті до вирішення первісної вимоги (п. 58 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19.02.2020 року у справі № 145/166/18).

У контексті наведеного суд при розгляді даної справи приймає до уваги, що Велика Палата Верховного Суду у постанові від 20.11.2019 у справі № 761/46959/17 зазначала, що з огляду на висновок про наявність юрисдикції адміністративного суду щодо розгляду цього спору вказана відмова у відкритті провадження у справі за правилами адміністративного судочинства за аналогічними вимогами позивача поставила під загрозу сутність гарантованого Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод права позивача на доступ до суду та на ефективний засіб юридичного захисту.

Таким чином, приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 звертався з аналогічними позовними вимогами до Дарницького районного суду м. Києва, яким закрито провадження у справі у зв`язку з віднесенням даного спору до юрисдикції господарського суду, суд дійшов висновку про те, що закриття провадження в цій справі в частині вимог про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу, обов`язкової вихідної допомоги матиме наслідком створення перешкод у реалізації позивачем права на судовий захист.

Отже, суд дійшов висновку про те, що клопотання відповідача про закриття провадження у справі не підлягає задоволенню.

Відтак, при розгляді судом позовної вимоги про визнання недійсним рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", оформлені протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 засідання правління ОСББ "Бажана 30", судом встановлено наступне.

Відповідно до частин 1, 2, 5 та 9 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання. Вищим органом управління об`єднання є загальні збори. Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників. До виключної компетенції загальних зборів співвласників відноситься, зокрема, обрання членів правління об`єднання.

Проте, виключна компетенція загальних зборів, як вищого органу управління, може бути розширена шляхом внесення відповідних положень до статуту об`єднання, у випадку, якщо вони не суперечать нормам чинного законодавства.

Частиною 20 статті 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» передбачено, що до компетенції правління відноситься: підготовка кошторису, балансу об`єднання та річного звіту; здійснення контролю за своєчасною сплатою співвласниками внесків і платежів та вжиття заходів щодо стягнення заборгованості згідно з законодавством; розпорядження коштами об`єднання відповідно до затвердженого загальними зборами об`єднання кошторису; укладення договорів про виконання робіт, надання послуг та здійснення контролю за їх виконанням; ведення діловодства, бухгалтерського обліку та звітності про діяльність об`єднання; скликання та організація проведення загальних зборів співвласників або зборів представників; призначення письмового опитування співвласників та утворення відповідної комісії для його проведення.

Відповідно до пункту 1 статуту ОСББ "Бажана 30" (тут і надалі в редакції, чинній на час прийняття оскаржуваного рішення від 11.10.2018) правління є виконавчим органом об`єднання.

Згідно з пунктом 11 статуту виконавчим органом об`єднання є правління в кількості 5 чоловік, яке обирається загальними зборами строком на 3 роки і підзвітне загальним збором. Правління здійснює керівництво поточною діяльністю об`єднання та має право приймати рішення з усіх питань діяльності об`єднання, визначених цим статутом, за винятком тих, що належать до виключної компетенції загальних зборів.

У пункті 13 статуту встановлено, що до компетенції правління належать обрання зі свого складу голови правління та його заступника; затвердження штатного розкладу об`єднання, прийняття рішень про прийом на роботу та звільнення працівників об`єднання.

За положеннями пункту 14 статуту засідання правління є правомочним, якщо на ньому присутні більше половини його членів. Засідання правління скликається його головою або не менш як третиною членів правління. Веде засідання правління голова правління, а в разі відсутності голови - його заступник. У разі відсутності голови правління та його заступника, засідання правління веде один із членів правління, обраний головуючим простою більшістю голосів від кількості присутніх на засіданні членів правління. Рішення правління викладаються у протоколі засідання правління, який підписується кожним з присутніх членів правління, із зазначенням результатів його голосування («за» або «проти»), засвідченого власноручним підписом.

Відповідно до пункту 15 статуту голова правління веде засідання правління, якщо правління не доручило ведення засідання іншому члену правління. У разі відсутності голови правління його обов`язки виконує заступник. Правління своїм рішенням вправі в будь-який час припинити повноваження голови правління та звільнити його з цієї посади, переобравши нового голову правління.

Як стверджує ОСОБА_1 , про скликання засідання правління 11.10.2018 та про порядок денний його не повідомляли, у зв`язку з чим позивач не був присутній на проведених зборах. Крім того, на даних зборах рішення прийняті за відсутності необхідної кількості голосів, а протокол правління підписаний без дотримання вимог статуту.

У спірному протоколі засідання правління ОСББ «Бажана 30» зазначено, що голова правління ОСОБА_1 був присутній на засіданні та попереджений про збори телеграмою від 09.10.2018 року.

Утім, дослідивши надане відповідачем до матеріалів справи на спростування викладених обставин електронне повідомлення від 09.10.2018 № 000002 судом встановлено, що остання стосується запрошення ОСОБА_1 на збори правління 10.10.2018 о 19:00 год. у хол другого під`їзду. Порядок денний - звіт ревізійної комісії.

Таким чином, у матеріалах справи відсутні докази повідомлення ОСОБА_1 про скликання засідання правління 11.10.2018 та про порядок денний.

Одночасно судом прийнято до уваги, що протокол від 11.10.2018 № 2018/10-11 оформлений без дотримання вимог пункту 14 статуту, оскільки рішення правління не підписані кожним з присутніх членів правління із зазначенням результатів його голосування («за» або «проти»), засвідчених власноручним підписом.

При цьому, у наданих до матеріалів справи протоколу від 20.08.2018 № 2018/2-20 засідання правління ОСББ «Бажана 30», протоколу від 10.10.2018 результати голосування зазначені кожним із членів правління власноручно із засвідченням підписом.

Натомість, викладені в протоколі від 11.10.2018 № 2018/10-11 результати голосування членів правління по кожному питанню є надрукованими. При цьому, зазначено, що по кожному питанню ОСОБА_1 та ОСОБА_5 голосували проти (утримались).

Також судом враховано, що головою засідання правління обрано ОСОБА_2 , проте відповідно до пункту 14 статуту засідання правління мав вести голова правління - ОСОБА_1 .

Суд також ураховує, що підписи ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на вказаному протоколі посвідчені приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Савчук О.А., зареєстровано в реєстрі за № 740, 741. У той же час, інший наданий відповідачем до відзиву протокол від 11.10.2018 № 2018/10-11 не містить відміток щодо нотаріального посвідчення підписів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .

Відповідно до статті 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були (аналогічний висновок викладений у постанові Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 25.06.2020 у справі № 924/233/18).

Ураховуючи встановлені судом обставини в їх сукупності, а саме відсутність доказів повідомлення ОСОБА_1 про скликання засідання правління 11.10.2018 та про порядок денний, оформлення протоколу засідання без особистих підписів членів правління щодо результатів розглянутих питань, обрання іншого голови засідання, тоді як засідання в разі його присутності мав вести ОСОБА_1 , суд дійшов висновку про наявність порушень прав позивача, встановлених законом та статутом відповідача, оскільки ОСОБА_1 був позбавлений права бути обізнаним про збори засідання правління, питання порядку денного та права на участь у голосуванні на зборах.

Відтак, рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", оформлені протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", підлягають визнанню недійсними.

У той же час, обставини щодо прийняття рішень на зборах правління 11.10.2018 за відсутності необхідної кількості голосів не знайшли свого підтвердження, оскільки на зборах були присутні троє з п`яти членів правління.

Щодо позовної вимоги про скасування реєстраційних дій, проведених за цим протоколом, суд зауважує наступне.

За положеннями статті 14 ГПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Беручи до уваги, що при поданні до суду 29.10.2021 уточненої позовної заяви, позивачем у прохальній частині позову не зазначено ідентифікуючих ознак реєстраційних дій, проведених за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, суд позбавлений можливості самостійно визначити за позивача зміст даної позовної вимоги.

У зв`язку з цим, у задоволенні позовної вимоги про скасування реєстраційних дій, проведених за протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11, суд дійшов висновку відмовити.

Одночасно судом прийнято до уваги, що відповідно до правової позиції Верховного Суду від 07.07.2021 у справі № 369/14294/17 державний реєстратор, зокрема і приватний нотаріус, зобов`язаний виконати рішення суду щодо скасування державної реєстрації речового права або його обтяження незалежно від того, чи був цей реєстратор залучений до участі у справі третьою особою, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, чи не був залучений.

Розглядаючи позовні вимоги про стягнення з відповідача невиплаченої заробітної плати з розрахунку мінімальної заробітної плати за період трудових стосунків з 07.07.2016 по 05.03.2018 у розмірі 55446 грн., невиплаченої заробітної плати та компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку, обов`язкової вихідної допомоги в розмірі 45000 грн., суд встановив наступне.

Відповідно до пункту 3 частини 3 статуту (у редакції від 22.06.2016 та від 09.04.2017) до виключної компетенції загальних зборів належить, зокрема, визначення розміру матеріального та іншого заохочення голови та членів правління.

Згідно з пунктом 12 частини 3 статуту (у редакції від 22.06.2016) члени правління здійснюють свою діяльність на безоплатній основі, окрім голови правління.

Із наведених положень статуту, чинного на час вступу 07.07.2016 ОСОБА_1 на посаду голови правління ОСББ «Бажана 30», слідує, що розмір матеріального заохочення голови правління приймається рішенням загальних зборів.

Наказом від 07.07.2016 оформлено вступ на посаду голови правління ОСОБА_1 з 07.07.2016 на громадських засадах з подальшим окладом згідно рішення загальних зборів співвласників ОСББ.

Згідно з витягом із протоколу № 3 загальних зборів ОСББ "Бажана 30" від 09.04.2017 за результатами голосування по пункту 9 порядку денного затверджено детальний кошторис на 2017 рік, за яким заробітна плата голови правління становить 10000 грн., бухгалтера - 7500 грн.

При цьому, посадовий оклад у розмірі 7500 грн. на місяць ОСОБА_1 відповідно до наказу від 01.03.2018 № 1-к/тр призначено з 06.03.2018.

Утім, матеріали справи не містять доказів прийняття загальними зборами ОСББ «Бажана 30» рішення про визначення розміру матеріального заохочення голови правління на 2018 рік.

Таким чином, суд дійшов висновку про недоведеність позивачем правових підстав для стягнення з ОСББ «Бажана 30» заробітної плати голови правління за період з 07.07.2016 по 05.03.2018 року.

Наказом від 01.03.2018 № 2-к/тр ОСОБА_1 з 06.03.2018 прийнято на постійну роботу на посаду головного бухгалтера з окладом 5000 грн. на місяць.

Відповідно до пункту 13 статуту (у редакції від 09.04.2017) до компетенції правління належать затвердження штатного розкладу об`єднання, прийняття рішень про прийом на роботу та звільнення працівників об`єднання.

За пунктом 15 статуту (у редакції від 09.04.2017) голова правління за рішенням правління наймає на роботу в об`єднання працівників та звільняє їх, застосовує до них заходи заохочення та накладає стягнення, видає обов`язкові для працівників об`єднання накази у сфері трудових правовідносин.

Водночас, у матеріалах справи наявний лише наказ голови правління ОСОБА_1 про прийняття на постійну роботу ОСОБА_1 на посаду головного бухгалтера, у той час як відповідне рішення правління про наймання на роботу в об`єднання головного бухгалтера відсутнє.

До того ж, матеріали справи не містять затверджений правлінням штатний розклад об`єднання згідно з положеннями пункту 13 статуту (у редакції від 09.04.2017). Відповідний штатний розпис на 2018 рік затверджено лише головою правління без печатки ОСББ «Бажана 30».

Отже, позовні вимоги про стягнення з ОСББ «Бажана 30» заробітної плати бухгалтера за період з 07.03.2018 по вересень 2018 року не підлягають задоволенню.

Приймаючи до уваги, що позовні вимоги про стягнення компенсації за невикористані дні щорічної відпустки за період трудових стосунків з 06.03.2018 по 12.10.2018 у розмірі 97522,20 грн., середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку та обов`язкової вихідної допомоги в розмірі 45000 грн. мають похідний характер від основної вимоги про стягнення заробітної плати, суд дійшов висновку відмовити в задоволенні даних похідних вимог.

Щодо заяви відповідача про застосування строку позовної давності до пред`явлених позовних вимог, суд зауважує наступне.

За змістом статей 256, 257 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу. Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення (стаття 267 ЦК України).

Статтею 261 ЦК України передбачено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

У своїй заяві відповідач наголошував, що позивач не перебував у трудових відносинах з ОСББ «Бажана 30», оскільки обіймав посаду на громадських засадах, проте з огляду на пред`явлення ним позовних вимог про стягнення заробітної плати, застосуванню підлягають положення статті 233 Кодексу законів про працю України.

За приписами статті 233 Кодексу законів про працю України працівник може звернутися з заявою про вирішення трудового спору безпосередньо до місцевого загального суду в тримісячний строк з дня, коли він дізнався або повинен був дізнатися про порушення свого права, а у справах про звільнення - в місячний строк з дня вручення копії наказу (розпорядження) про звільнення.

Утім, як встановлено судом вище, позовна вимога про визнання недійсним рішення правління ОСББ «Бажана 30», не є предметом регулювання трудового права, у зв`язку з чим до даної вимоги підлягають застосуванню загальні положення про позовну давність.

Приймаючи до уваги, що оспорюваний протокол датований 11.10.2018, у той час як позивач звернувся з даним позовом до суду 05.10.2021 (згідно з відтиском календарного штемпелю на поштовому конверті), суд дійшов висновку про пред`явлення даної позовної вимоги в межах позовної давності.

Одночасно суд звертає увагу, що згідно з частиною 3 статті 174 Господарського процесуального кодексу України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду.

Разом із цим, оскільки в задоволенні позовних вимог про стягнення заробітної плати, компенсації за невикористані дні щорічної відпустки, середнього заробітку за час вимушеного прогулу по день фактичного розрахунку та обов`язкової вихідної допомоги відмовлено, позовна давність застосуванню не підлягає.

Суд застосовує позовну давність лише тоді, коли є підстави для задоволення позовних вимог, звернутих позивачем до того відповідача у спорі, який заявляє про застосування позовної давності. Тобто, перш ніж застосувати позовну давність, суд має з`ясувати та зазначити у судовому рішенні, чи було порушене право, за захистом якого позивач звернувся до суду. Якщо це право порушене не було, суд відмовляє у позові через необґрунтованість останнього. І тільки якщо буде встановлено, що право позивача дійсно порушене, але позовна давність за відповідними вимогами спливла, про що заявила інша сторона у спорі, суд відмовляє у позові через сплив позовної давності у разі відсутності визнаних судом поважними причин її пропуску, про які повідомив позивач.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2018 у справі № 369/6892/15-ц.

Відповідно до частини 1 статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з частиною 1 статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Статтею 76 ГПК України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Відповідно до частини 1 статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

За приписами частини 1 статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Понесені позивачем витрати по оплаті судового збору відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись статтями 86, 129, 232, 236-241 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Визнати недійсним рішення правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30", оформлені протоколом від 11.10.2018 № 2018/10-11 засідання правління Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30".

У задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Бажана 30" (02149, м. Київ, пр-т Бажана, 30; ідентифікаційний код 40890445) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн. витрат зі сплати судового збору.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне судове рішення складено: 14.07.2022 року.

Суддя К.В. Полякова