УХВАЛА

м. Київ

08.07.2022Справа № 910/4293/22
Суддя господарського суду міста Києва Ломака В.С., розглянувши

заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива"

про забезпечення позову в справі № 910/4293/22

за позовом Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд"

треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: 1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Вест Активс"

2. Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тавтєлєв Андрій Валентинович

про визнання недійсною довіреності та договору, визнання права іпотекодержателя, скасування рішень про державну реєстрацію, поновлення державної реєстрації речового права та обтяження,

Без повідомлення учасників справи.

ВСТАНОВИВ:

Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" (далі - позивач) звернулось до господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" (далі - відповідач) з позовом, в якому просило суд:

- визнати недійсною довіреність від 11.12.2020, яка видана позивачем на ім`я Павлової Ольги Миколаївни (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) та посвідчена приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Зоріною Н.В. за реєстровим № 4714, з моменту її видачі;

- визнати недійсним Договір про розірвання іпотечного договору, що укладений у місті Київ 22.12.2020 року між позивачем і відповідачем та посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А,В. і зареєстрований в реєстрі за № 1846, з моменту його укладення;

- визнати за позивачем право іпотекодержателя на нежитлову будівлю загальною площею 1 571,00 м2, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13, яка належить відповідачу на праві приватної власності згідно з Актом оцінки та прийому-передачі майна до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд", серія та номер: 703, 704, виданий 30.04.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000) та визнати позивача іпотекодержателем на підставі та на умовах іпотечного договору від 08.09.2020, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. і зареєстрований в реєстрі за № 1355;

- скасувати рішення про державну реєстрацію припинення іпотеки, індексний номер рішення: 55856287 від 22.12.2020, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В., яким у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень до запису про іпотеку за номером 38086228 внесено відомості про припинення права іпотеки позивача щодо нежитлової будівлі загальною площею 1 571,00 м2, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13, яка належить відповідачу на праві приватної власності згідно з Актом оцінки та прийому-передачі майна до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд", серія та номер: 703, 704, виданий 30.04.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000);

- скасувати рішення про державну реєстрацію припинення обтяження - заборони на нерухоме майно, індексний номер рішення: 55855697 від 22.12.2020, прийняте приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим Андрієм Валентиновичем, яким у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень до запису про обтяження за номером 38086216 внесено відомості про припинення права іпотеки позивача щодо нежитлової будівлі загальною площею 1 571,00 м2, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13, яка належить відповідачу на праві приватної власності, згідно з Актом оцінки та прийому-передачі майна до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд", серія та номер: 703, 704, виданий 30.04.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000);

- поновити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію речового права іпотеки за позивачем на підставі іпотечного договору, який укладений у місті Київ 22.12.2020 між позивачем та відповідачем, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. та зареєстрований в реєстрі за № 1846 щодо нежитлової будівлі загальною площею 1 571,00 м2, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13, що належить відповідачу на праві приватної власності, згідно з Актом оцінки та прийому-передачі майна до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд", серія та номер: 703, 704, виданий 30.04.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000);

- поновити у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію обтяження (заборони) на підставі іпотечного договору, що укладений у місті Київ 22.12.2020 між позивачем та відповідачем, який посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. та зареєстрований в реєстрі за № 1846 щодо нежитлової будівлі загальною площею 1 571,00 м2, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13, що належить відповідачу на праві приватної власності, згідно з Актом оцінки та прийому-передачі майна до статутного капіталу Товариства з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд", серія та номер: 703, 704, виданий 30.04.2020 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Тавтєлєвим А.В. (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000).

Ухвалою господарського суду міста Києва від 13.06.2022 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" строк для усунення її недоліків.

17.06.2022 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла заява Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" про усунення недоліків позовної заяви.

Ухвалою господарського суду міста Києва від 22.06.2022 року відкрито провадження у справі № 910/4293/22, вирішено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 27.07.2022 року. Крім того, цією ухвалою до участі у справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, залучено Товариство з обмеженою відповідальністю "Вест Активс" та Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Тавтєлєва Андрія Валентиновича.

07.07.2022 року через відділ діловодства господарського суду міста Києва надійшла заява позивача від 07.07.2022 року, в якій Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" просило суд вжити заходи забезпечення пред`явленого ним у даній справі позову шляхом накладення арешту на об`єкт нерухомого майна: нежитлову будівлю загальною площею 1 571,00 м2, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 000), а також заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" та будь-яким державним реєстраторам, у тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, усім посадовим особам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії, спрямовані на зміну власника, поділ, об`єднання, зміну інших характеристик, передачу третім особам будь-яких речових прав (окрім реєстраційних дій, спрямованих на виконання судового рішення про задоволення позову у цій справі № 910/4293/22) щодо належного Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" на праві власності нерухомого майна: нежитлової будівлі загальною площею 1 571,00 м2, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 000).

Обґрунтовуючи необхідність забезпечення позову, позивач вказував на те, що 14.08.2020 року між ним та Товариством з обмеженою відповідальністю "Вест Активс" було укладено договір про поворотну фінансову допомогу № 77/20, за яким у третьої особи-1 виникло зобов`язання з повернення наданої Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" фінансової допомоги у розмірі 5 600 000,00 грн. З метою забезпечення належного виконання зобов`язань отримувача вищенаведеної фінансової допомоги, 08.09.2020 року між позивачем та Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" був укладений іпотечний договір (далі - Іпотечний договір), за яким відповідач передав позивачу в іпотеку належне йому на праві власності нерухоме майно - нежитлову будівлю загальною площею 1 571,00 м2, що знаходиться за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13. Враховуючи укладення цього договору, до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно були внесені відповідні відомості про відповідне речове право іпотеки позивача та обтяження іпотекою належного відповідачу об`єкта нерухомості в інтересах Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива".

У той же час, на підставі оскаржуваного у даній справі договору від 22.12.2020 року про розірвання іпотечного договору (далі - Договір про розірвання) приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тавтєлєв А.В. прийняв рішення (індексний номер 55856287) про припинення іпотеки та рішення (індексний номер 55855697) про припинення обтяження, що стало підставою для внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про припинення вищенаведених іпотеки та обтяження.

Позивач вказував, що Договір про розірвання порушує права Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" як іпотекодержателя за Іпотечним договором, оскільки у позивача було відсутнє волевиявлення на видання його представнику довіреності на укладення Договору про розірвання (яка, за твердженням позивача, також підлягає визнанню недійсною), директор Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" не мав повноважень на видання довіреності для цілей укладення Договору про розірвання, а його дії були недобросовісними та не відповідали інтересам позивача як юридичної особи. Крім того, відповідачу було відомо про обмеження повноважень представника позивача при укладенні Договору про розірвання, тоді як вищий орган управління Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" не схвалював спірний Договір про розірвання.

Метою звернення Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" з позовною заявою до суду є захист його порушеного права іпотекодержателя за Іпотечним договором, а результатом задоволення пред`явлених вимог та виконання відповідного судового рішення буде відновлення порушеного права позивача та забезпечення реальної можливості звернути стягнення на предмет іпотеки за Іпотечним договором.

У той же час, у випадку невжиття запропонованих позивачем заходів забезпечення позову у відповідача буде існувати реальна можливість безперешкодно відчужити предмет іпотеки за Іпотечним договором на користь будь-якої третьої особи, що призведе до істотного ускладнення чи повного унеможливлення виконання рішення суду або ефективного захисту, або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Так, відчуження відповідачем предмета іпотеки на користь третьої особи унеможливить поновлення державної реєстрації за позивачем права іпотекодержателя за Іпотечним договором (як на підставі Іпотечного договору, так і на підставі судового рішення в справі № 910/4293/22), а також утруднить реалізацію інших способів звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки зміна власника предмета іпотеки зумовить виникнення суперечностей між відомостями, зазначеними в Іпотечному договорі (за яким власником іпотечного майна є відповідач), та відомостями Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (за яким право власності на предмет іпотеки буде зареєстрована за третьою особою). Разом із тим, наявність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями відповідно до пункту 5 частини 1 статті 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" буде самостійною підставою для відмови позивачу в проведенні державної реєстрації за ним прав іпотекодержателя за Іпотечним договором на предмет іпотеки на підставі рішення суду в даній справі.

Більше того, у разі відчуження відповідачем предмета іпотеки на користь нового власника, рішення суду (у разі задоволення позову в цій справі) з аналогічних підстав також не буде можливо виконати в частині поновлення у Державному реєстрі прав державної реєстрації в інтересах позивача обтяження (заборони) щодо предмета іпотеки.

Також позивач зазначав, що за відсутності такого заходу забезпечення позову, як заборона вчинення реєстраційних дій, відповідач матиме можливість безперешкодно провести реконструкцію предмета іпотеки, змінивши таким чином його площу, нумерацію приміщень тощо, або провести поділ іпотечного майна у розумінні статті 14 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", тоді як невідповідність реквізитів предмета іпотеки, що будуть вказані в Іпотечному договорі, рішенні суду про задоволення вимог Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" та Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, стане підставою для відмови державним реєстратором на підставі частини 1 статті 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" у вчиненні реєстраційної дії щодо реєстрації за позивачем права іпотекодержателя спірної нерухомості.

Відповідно до частини 1 статті 140 Господарського процесуального кодексу України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи.

Згідно з положеннями частини 5 статті 140 Господарського процесуального кодексу України залежно від обставин справи суд може забезпечити позов повністю або частково.

Положеннями частини 6 статті 140 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що про забезпечення позову або про відмову у забезпеченні позову суд постановляє ухвалу. В ухвалі про забезпечення позову суд зазначає вид забезпечення позову і підстави його обрання та вирішує питання зустрічного забезпечення.

Розглянувши подану Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" заяву про забезпечення позову від 07.07.2022 року, суд вважає, що вона підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 136 Господарського процесуального кодексу України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду, а також з інших підстав, визначених законом.

Забезпечення позову по суті - це обмеження суб`єктивних прав, свобод та інтересів відповідача (боржника) або пов`язаних із ним інших осіб в інтересах забезпечення реалізації в майбутньому актів правосуддя і задоволених вимог позивача або особи, яка звернулась з відповідними вимогами у справі про банкрутство.

З аналізу положень статті 136 Господарського процесуального кодексу України вбачається, що означеною нормою процесуального права передбачено можливість забезпечення позову не лише у разі, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити виконання рішення суду, а також у разі, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду і ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

Тобто, за змістом частини 2 статті 136 Господарського процесуального кодексу України, у вирішенні питання щодо забезпечення позову слід також враховувати за захистом якого порушеного чи оспорюваного права або інтересу звернувся позивач, не обмежуючись лише неможливістю виконання рішення суду та позовними вимогами.

Частиною 1 статті 137 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що позов забезпечується: накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; забороною відповідачу вчиняти певні дії; забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; іншими заходами у випадках, передбачених законами, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (частина 4 статті 137 Господарського процесуального кодексу України).

За частиною 3 означеної статті Кодексу суд може застосувати кілька заходів забезпечення позову.

Системний аналіз положень частини 1 статті 136 і 137 Господарського процесуального кодексу України дає підстави для висновку, що під час вирішення питання про необхідність задоволення чи відмови у задоволенні заяви про забезпечення позову, суди розглядають вказані заяви з застосуванням судового розсуду (окрім випадків, які передбачені у частинах 2, 5, 6, 7 статті 137 Господарського процесуального кодексу України).

Судовий розсуд - це передбачене законодавством право суду, яке реалізується за правилами передбаченими Господарським процесуальним кодексом України та іншими нормативно-правовими актами, що надає йому можливість під час прийняття судового рішення (вчинення процесуальної дії) обрати з декількох варіантів рішення (дії), встановлених законом, чи визначених на його основі судом (повністю або частково за змістом та/чи обсягом), найбільш оптимальний в правових і фактичних умовах розгляду та вирішення конкретної справи, з метою забезпечення верховенства права, справедливості та ефективного поновлення порушених прав та інтересів учасників судового процесу.

У вирішенні питання про забезпечення позову слід здійснити оцінку обґрунтованості доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості і адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги, зокрема, чи спроможний такий захід забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду в разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками даного судового процесу.

Достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається. Оцінка такої відповідності здійснюється господарським судом, зокрема, з урахуванням співвідношення прав (інтересів), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Відповідно до статті 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 29.06.2006 року в справі "Пантелеєнко проти України" зазначив, що засіб юридичного захисту має бути ефективним, як на практиці, так і за законом.

У рішенні від 31.07.2003 року в справі "Дорани проти Ірландії" Європейський суд з прав людини зазначив, що поняття "ефективний засіб" передбачає запобігання порушенню або припиненню порушення, а так само встановлення механізму відновлення, поновлення порушеного права. Причому, як наголошується у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Салах Шейх проти Нідерландів", ефективний засіб - це запобігання тому, щоб відбулося виконання заходів, які суперечать Конвенції, або настала подія, наслідки якої будуть незворотними. При вирішенні справи "Каіч та інші проти Хорватії" (рішення від 17.07.2008 року), Європейський Суд з прав людини вказав, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.

Також судом враховано висновок, викладений у Рішенні Конституційного Суду України від 31.05.2011 року № 4-рп/2011 щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 376 у взаємозв`язку зі статтями 151, 152, 153 Цивільного процесуального кодексу України, "з метою гарантування виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог у процесуальних законах України передбачено інститут забезпечення позову" (абзац п`ятий пункту 4 мотивувальної частини).

Вказаний інститут є елементом права на судовий захист і спрямований на те, щоб не допустити незворотності певних наслідків відповідних дій щодо відновлення порушеного права. Він віднесений до механізму захисту прав і свобод людини, зокрема в судовому порядку, і є гарантією їх захисту та відновлення, а отже, елементом правосуддя. Забезпечення позову стосується всіх стадій судового провадження (підготовка, призначення, розгляд справи, виконання рішення) і є складовою комплексу заходів, спрямованих на охорону публічно-правового та матеріально-правового інтересу в господарському судочинстві, а також однією з гарантій реального виконання можливого позитивного для особи рішення, оскільки надає можливість суду до ухвалення рішення в господарській справі вжити заходів до забезпечення реалізації позовних вимог.

Отже, метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій із боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі задля попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.

Зі змісту наявних у матеріалах справи документів вбачається, що на підставі оскаржуваного у даній справі Договору про розірвання приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Тавтєлєв А.В. прийняв рішення (індексний номер 55856287) про припинення іпотеки та рішення (індексний номер 55855697) про припинення обтяження, що стало підставою для внесення відповідних записів до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про припинення іпотеки та припинення обтяження, встановлених в інтересах позивача.

Позивач вказував, що Договір про розірвання порушує права Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" як іпотекодержателя за Іпотечним договором, оскільки у позивача було відсутнє волевиявлення на видання його представнику довіреності на укладення Договору про розірвання (яка також оспорюється позивачем в рамках цієї справи), директор Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" не мав повноважень на видання довіреності для цілей укладення Договору про розірвання, а його дії були недобросовісними та не відповідали інтересам позивача як юридичної особи. Крім того, відповідачу було відомо про обмеження повноважень представника позивача при укладенні Договору про розірвання, тоді як вищий орган управління Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" не схвалював спірний Договір про розірвання.

Разом із тим, за результатами дослідження поданих заявником документів, суд дійшов висновку про обґрунтованість тверджень останнього про те, що невжиття запропонованих ним заходів забезпечення позову зумовить можливість відчуження відповідачем предмета іпотеки за Іпотечним договором на користь третіх осіб, що, у свою чергу, унеможливить безперешкодне поновлення державної реєстрації за позивачем права іпотекодержателя за Іпотечним договором (як на підставі цього Іпотечного договору, так і на підставі судового рішення про задоволення позову в справі № 910/4293/22), а також утруднить реалізацію інших способів звернення стягнення на предмет іпотеки, оскільки зміна власника предмета іпотеки зумовить виникнення суперечностей між відомостями, зазначеними в Іпотечному договорі (за яким власником іпотечного майна є відповідач), та відомостями в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно (за яким власність на предмет іпотеки буде зареєстрована за третьою особою). Разом із тим, наявність суперечностей між заявленими та вже зареєстрованими речовими правами на нерухоме майно та їх обтяженнями відповідно до пункту 5 частини 1 статті 24 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" є підставою для відмови у проведенні державної реєстрації за заявником прав (у тому числі прав іпотекодержателя на нерухоме майно за Іпотечним договором).

Більше того, у разі відчуження відповідачем предмета іпотеки на користь нового власника, рішення суду (у разі задоволення позову в цій справі) з аналогічних підстав також не буде можливо виконати в частині поновлення у Державному реєстрі прав державної реєстрації в інтересах позивача обтяження (заборони) щодо предмета іпотеки.

Суд також звертає увагу на те, що позивач звернувся до суду з немайновими позовними вимогами, направленими на захист його прав як іпотекодержателя (з відповідним колом правомочностей щодо спірного майна, у тому числі звернення стягнення на нього у разі неналежного виконання забезпеченого іпотекою основного зобов`язання боржника), а відтак у даному випадку має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду.

При цьому, у таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявлених заходів забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

З огляду на відповідні законодавчі приписи та з урахуванням встановлених обставин, суд зазначає, що за відсутності у Державному реєстрі прав на нерухоме майно та їх обтяжень, зокрема, запису про обтяження спірного нерухомого майна іпотекою, відповідач може відчужити предмет іпотеки на користь третьої особи. За вказаних обставин (за умови відсутності будь-яких заборон на відчуження майна та вчинення щодо нього відповідних реєстраційних дій на момент укладення правочину щодо відчуження спірної нерухомості), позивач фактично буде позбавлений можливості поновити своє порушене право як іпотекодержателя за Іпотечним договором, оскільки особа, яка набуде у власність спірне майно та яка на момент вчинення правочину добросовісно покладалася на відомості Державного реєстру прав на нерухоме майно та їх обтяжень (не знала і не мала знати про існування прав позивача на спірне майно чи наявність його обтяжень), може набути право на таке майно вільним від незареєстрованих прав інших осіб (у даному випадку позивача) та обтяжень.

Беручи до уваги наведене, позивач не зможе захистити порушені права іпотекодержателя спірного майна у межах одного цього судового провадження, а також буде змушений повторно звертатися до суду з новими позовами. Більше того, за вищевказаних обставин існуватиме обґрунтований ризик того, що Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" взагалі не зможе захистити своє порушене право іпотекодержателя з огляду на потенційну відсутність підстав для поновлення спірної іпотеки на відчужене на користь добросовісного набувача майно.

При вирішенні заяви позивача про вжиття заходів забезпечення позову судом також враховано, що адекватність заходу до забезпечення позову, який застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

При дослідженні поданих Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" документів та змісту заяви про забезпечення позову, судом також визнано наявність зв`язку між вказаними позивачем заходами забезпечення позову і предметом спору, співрозмірність та адекватність заходів із заявленими позивачем вимогами.

Так, застосування запропонованого позивачем заходу забезпечення позову у вигляді накладення арешту на предмет іпотеки унеможливить відчуження цього майна Товариством з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд", а отже нівелює ризики невиконання судового рішення у справі № 910/4293/22 (у разі задоволення позову) та забезпечить позивачу фактичнуможливість захистити його порушене право в межах одного судового провадження.

У той же час, заборона Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" та іншим особам здійснювати реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії, спрямовані на зміну власника, поділ, об`єднання, зміну інших характеристик, передачу третім особам будь-яких речових прав (окрім реєстраційних дій, спрямованих на виконання судового рішення про задоволення позову у цій справі № 910/4293/22) щодо належної відповідачу спірної нерухомості зумовить збереження відповідності реквізитів предмета іпотеки, які будуть вказані у судовому рішенні, реквізитам предмета іпотеки (площа, кількість та нумерація приміщень тощо), які будуть міститися у державних реєстрах на дату проведення реєстраційних дій на підставі такого рішення (у разі задоволення позову Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива").

Судом враховано, що вжиття запропонованих позивачем заходів забезпечення позову тимчасово унеможливить зміну реквізитів спірного нерухомого майна та його відчуження, що дозволить Сільськогосподарському товариству з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" ефективно захистити своє порушене право іпотекодержателя в межах цього одного судового провадження. Крім того, у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень буде зареєстровано обтяження у вигляді арешту спірного майна з посиланням на вказану справу, тому будь-яка особа, яка матиме намір придбати спірне майно, буде обізнана про законні претензії позивача на цю нерухомість та про наявність чинного Іпотечного договору.

Суд також звертає увагу на те, що застосування запропонованих позивачем альтернативних заходів забезпечення позову, які не є взаємопов`язаними та взаємовиключними, прямо передбачено частиною 3 статті 137 Господарського процесуального кодексу України, а Сільськогосподарським товариством з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" було належним чином обґрунтовано доцільність вжиття кожного із запропонованих ним заходів забезпечення позову.

При вирішення питання щодо вжиття заходів забезпечення позову, судом оцінено, чи не може застосуванням заходів забезпечення позову бути завдано ще більшої шкоди, ніж та, якій можна запобігти та дійшов висновку, що вжиття заходів забезпечення позову шляхом, зазначеним у заяві позивача, буде мати наслідком збереження існуючого становища до розгляду справи по суті.

Слід зазначити, що конкретний захід забезпечення позову буде домірним позовній вимозі, якщо при його застосуванні забезпечується: збалансованість інтересів сторін та інших учасників судового процесу під час вирішення спору; можливість ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача без порушення або безпідставного обмеження прав та охоронюваних інтересів інших учасників справи чи осіб, що не є її учасниками; можливість виконання судового рішення у разі задоволення вимог, які є ефективними способами захисту порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 02.02.2022 року в справі № 910/16868/19.

Враховуючи наведене, суд наголошує, що запропоновані позивачем заходи забезпечення позову в цій справі не є тотожним з позовними вимогами, є адекватними та ефективними, а також носять тимчасовий характер, не завдають шкоди та збитків Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд", оскільки не позбавляють відповідача можливості здійснювати господарську діяльність, отримувати доходи, сплачувати податки тощо. Разом із тим, вжиття вказаних позивачем заходів забезпечення позову спрямоване виключно на збереження існуючого становища у відносинах щодо речових прав на предмет іпотеки та на ефективний захист порушених прав та інтересів Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" у разі задоволення позову.

Відповідно до статті 141 Господарського процесуального кодексу України суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення). Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.

З приводу зустрічного забезпечення, суд зазначає, що застосування означених заходів відповідно до частини 1 статті 141 Господарського процесуального кодексу України є правом, а не обов`язком суду, для реалізації якого, у даному випадку, у господарського суду достатні підстави відсутні.

Враховуючи відсутність доказів можливості завдання збитків заявленими позивачем та задоволеними судом заходами забезпечення позову, з урахуванням законодавчо обґрунтованого характеру вжитих заходів, суд дійшов висновку про відсутність підстав вимагати від позивача зустрічного забезпечення.

Крім того, суд зазначає, що відповідач чи інша зацікавлена особа не позбавлені права та можливості звернутись до суду з окремим клопотанням про застосування заходів зустрічного забезпечення відповідно до статті 141 Господарського процесуального кодексу України.

За таких обставин, заява Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" про забезпечення позову від 07.07.2022 року визнається судом обґрунтованою та підлягає задоволенню у повному обсязі.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 136-141, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Заяву Сільськогосподарського товариства з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" про забезпечення позову від 07.07.2022 року задовольнити.

2. Накласти арешт на об`єкт нерухомого майна: нежитлову будівлю загальною площею 1 571,00 м2, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 000).

3. Заборони Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" (03061, місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13; ) та будь-яким державним реєстраторам, у тому числі нотаріусам, іншим акредитованим суб`єктам, усім посадовим особам, які уповноважені відповідно до законодавства України здійснювати реєстраційні дії в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, проводити будь-які реєстраційні дії, спрямовані на зміну власника, поділ, об`єднання, зміну інших характеристик, передачу третім особам будь-яких речових прав (окрім реєстраційних дій, спрямованих на виконання судового рішення про задоволення позову у цій справі № 910/4293/22) щодо належного Товариству з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" (03061, місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13; ) на праві власності нерухомого майна: нежитлової будівлі загальною площею 1 571,00 м2, яка розташована за адресою: місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно: 000).

4. Дана ухвала є виконавчим документом, підлягає негайному виконанню з дня її постановлення незалежно від її оскарження і відкриття виконавчого провадження та може бути пред`явлена до виконання до 08.07.2025 року.

5. Стягувач: Сільськогосподарське товариство з обмеженою відповідальністю "Таврійська перспектива" (73000, Херсонська область, місто Херсон, вулиця Червонофлотська, будинок 30, офіс 2; ).

6. Боржник: Товариство з обмеженою відповідальністю "Сільвер Кепітал Холд" (03061, місто Київ, вулиця Суздальська, будинок 13; ).

7. Ухвала може бути оскаржена в порядку, встановленому статтею 256 Господарського процесуального кодексу України та підпунктом 17.5 пункту 17 Розділу XI "Перехідні положення" Господарського процесуального кодексу України. Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання, а також не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Суддя Ломака Вікторія Сергіївна