ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.07.2022 Справа № 914/1038/22

Господарський суд Львівської області у складі судді Запотічняк О.Д.

за участю секретаря судового засідання Яремко В.Я.

розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження справу

за позовом: Державної екологічної інспекції у Львівській області, м. Львів,

до відповідача: Ралівське управління житлово-комунального господарства/1, с. Ралівка, Львівська обл.,

про стягнення збитків в сумі 13 770,46 грн

за участю представників сторін:

від позивача: Валько В.Р.;

від відповідача: не з`явився;

Хід розгляду справи.

Державна екологічна інспекція у Львівській області звернулась до Господарського суду Львівської області з позовом до Ралівського управління житлово-комунального господарства/1 про стягнення збитків в сумі 13 770,46 грн.

Ухвалою від 07.06.2022 суд відкрив провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження та призначив розгляд справи на 05.07.2022.

В судове засідання 05.07.2022 з`явився представник Позивача, надала пояснення по суті спору, просила позов задоволити. Представник Відповідача не з`явився, причин не явки не вказав, відзив на позов не подав.

З урахуванням того, що справа розглядалась за правилами спрощеного позовного провадження, з моменту відкриття провадження у справі спливає строк передбачений ст.248 ГПК України, суд вважає за необхідне здійснити розгляд даної справи по суті заявлених вимог без участі представника Відповідача за наявними матеріалами.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 202 ГПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Оскільки відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами у відповідності до приписів ч. 9 ст. 165 та ч. 2 ст. 178 ГПК України.

В судовому засіданні оголошено вступну та резолютивну частину рішення.

Правова позиція позивача.

Позовні вимоги у даній справі мотивовані тим, що 14.04.2021 р. Державною екологічною інспекцією у Львівській області проведено позапланову перевірку додержання вимог природоохоронного законодавства Ралівського управління житлово-комунального господарства.

За результатами перевірки Державною екологічною інспекцією у Львівській області складено акт № 282/04/364 від 14.04.2021р., який під особистий підпис вручено представнику Ралівського УЖКГ.

У ході проведення перевірки було здійснено відбір проб вод, що скидаються з очисних споруд Ралівського УЖКГ/1 (акт відбору проб вод №114/116 від 14.04.2021 р.). Протоколом № 114-116 від 19.04.2021 досліджено якість зворотних та поверхневих вод (ТзОВ «Євроекоскоп») та зафіксовано, що скид зворотних вод з очисних споруд Ралівсього УЖКГ/1 здійснюється з перевищенням нормативів ГДК речовин встановлених дозволом на спеціальне водокористування №118/ЛВ/49д-20 від 22.06.2020р. Скид недостатньо очищених зворотних вод з очисних споруд підприємства випуском №1 призводить до забруднення поверхневих вод річки Ореб.

За результатами проведеної перевірки та на підставі наданої Ралівське УЖКГ/1 довідки від 14.04.2021, органом контролю згідно Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів" від 20.07.2009 N 389), зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 14.08.2009 р. за № 767/16783 (зі змінами внесеними згідно наказу Мінекологіі та природніх ресурсів України від 30.06.11 №220, та №367 від 13.10.15 ) і становить 13 770,46 грн.

Як зазначає позивач, Інспекція зверталась до Ралівського УЖКГ/1 із претензією №131 від 22.07.2021р. про відшкодування збитків, заподіяних державі в результаті порушень природоохоронного законодавства в сфері охорони водних ресурсів, загальна сума яких становить 13 760,46 грн. Однак станом на даний час, сума збитків залишається не відшкодованою, у зв`язку з чим в Інспекції виникли законні підстави звернення до суду із даним позовом. Ралівським УЖКГ завдані збитки не сплачено, відтак Днржавна екологічна інспекція у Львівській області звернулась до Господарського суду Львівської області про стягнення 13 760,46 грн збитків завданих державі, внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства.

Правова позиція Відповідача.

Відповідач відзиву чи письмових обґрунтованих пояснень суду не представив, позовні вимоги не заперечив, доказів сплати збитків не подав. Таким чином, відсутність будь-яких заяв або клопотань відповідача, з урахуванням направлення судом на адресу відповідача копії ухвал у справі, свідчить про незацікавленість відповідача у розгляді справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи.

Фактичні обставини справи встановлені судом.

Державною екологічною інспекцією у Львівській області (надалі - Інспекція, позивач) 14.04.2021 проведено позапланову перевірку додержання вимог природоохоронного законодавства, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Ралівського управління житлово-комунального господарства (надалі - відповідач).

За результатами перевірки Інспекцією складено акт № 282/04/364 від 14.04.2021р., висновки якого свідчать, що Ралівським УЖКГ/1 у період з 09.09.2020 по 14.04.2021 року здійснювало наднормативні скиди зворотних (стічних) вод з очисних споруд підприємства випуском № 1 в річку Ореб в межах с.Ралівка Самбірського району Львівської області.

Під час проведення перевірки Відділом інструментально-лабораторного контролю Державної екологічної інспекції у Львівській області здійснено відбір проб поверхневих вод з річки Ореб (притока р. Дністер), про що складено акт відбору проб вод № 114-116 від 14.04.2021 року. Зауважень уповноважених представників Ралівського УЖКГ/1 до відбору проб води не було.

Зазначений акт відбору проб вод підписаний уповноваженим представником Ралівського УЖКГ, а саме директором Паховчишин В.О.

На підставі згаданого акту здійснено вимірювання складу та властивостей вод, про що складено протокол № 114-116 від 19.04.2021р.

Як вбачається з протоколу № 114-116 від 19.04.2021, на балансі підприємства знаходяться очисні споруди повної біологічної очистки, які призначені для очистки зворотних (стічних) вод житлового фонду та об`єктів соціально-культурного побуту з подальшим скидом в річку Ореб (притока річки Дністер). Очисні споруди застарілої конструкції, з часу введення в експлуатацію проводились тільки поточні роботи, тому працюють неефективно, необхідно провести реконструкцію.

Скид зворотних вод здійснювався на підставі Дозволу на спецводокористування від 22.06.2020 року № 118/ЛВ/49д-20 виданого Державним агентством водних ресурсів України із строком дії по 22.06.2023 року.

У період з 09.09.2020р. по 14.04.2021р. відповідачем здійснено самовільний скид забруднюючих речовин у водний об`єкт (ріка Ореб), чим спричинено забруднення поверхневих вод, що є порушенням п. 3 ч. 1 ст. 44, ст. 70 Водного Кодексу України, відповідальність за яке передбачена п. 2 абз. 3 ст. 110, ст. 111 Водного Кодексу України. Даний факт зафіксовано в Акті №282/04/364 від 14.04.2021. За фактом порушення правил охорони водних ресурсів, а саме скидів забруднюючих речовин у водний об`єкт (ріка Ореб) посадовою особою Інспекції складено протокол про адміністративне правопорушення №017749 від 14.04.2021р. за ч. 1 ст. 59, ч. 1 ст. 78 КУпАП та винесено постанову про накладення адміністративного стягнення від №569-04 від 16.04.2021, якою директора Ралівське УЖКГ/1 Паховчишин В.О. визнано винним та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу на суму 748,00 грн. Згідно квитанції, винним здійснено сплату штрафу на загальну суму 748,00 грн. Результати планового заходу підприємством у судовому порядку не оскаржувались.

Фактична витрата зворотних (стічних) вод, що скидались з очисних споруд Ралівського УЖКГ/1 в період з 09.09.2020р. по 14.04.2021р. становить - 3,17 м3/год, що підтверджується довідкою Ралівського УЖКГ/1 від 14.04.2021р. № 34.

Тривалість наднормативного скиду в період з 09.09.2020р. по 14.04.2021р. становить 218 діб - 5232 год.

Розрахунок розмірів відшкодування збитків заподіяних водним ресурсам внаслідок скидів забруднюючих речовин зі зворотними водами з перевищенням встановленого нормативу проводилось відповідно до Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів № 379 від 20.07.2009, зареєстрованої в Мінюсті України № 767/16783 від 14.08.2009 року зі змінами і становить 13 770,46 грн.

Водночас, з метою досудового врегулювання спору Інспекцією на адресу відповідача скеровано претензію №131 вихідний № 13-4189 від 22.07.2021р. Однак, вказана претензія залишена без розгляду та реагування.

З матеріалів справи слідує, що відповідачем завдані збитки не відшкодовано.

Дані обставини матеріалами справи підтверджуються, документально не спростовувались.

В матеріалах справи відсутні докази скасування чи визнання недійсним акту держконтролю №282/04/364 від 14.04.2021р., який підписано відповідачем без заперечень і на підставі якого визначено загальну суму шкоди, що становить 13 770,46 грн.

Оцінка суду.

Відповідно до ч.3 ст.16 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» державними органами управління в галузі охорони навколишнього природного середовища і використання природних ресурсів є центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері охорони навколишнього природного середовища, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, обласні, Київська та Севастопольська міські державні адміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та інші державні органи, до компетенції яких законами України віднесено здійснення зазначених функцій.

Інспекція діє відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію у Львівській області (надалі - Положення) затвердженого Наказом Державної екологічної інспекції України від 02 лютого 2021 року № 51 та є територіальним органом Державної екологічної інспекції України та їй підпорядковується.

Згідно Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням підприємствами, установами, організаціями вимог законодавства, зокрема щодо використання та охорони надр, про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема щодо: наявності та додержання умов дозволів, установлених нормативів гранично допустимого скидання забруднюючих речовин, лімітів забору і використання води та скидання забруднюючих речовин.

Відповідно до ч. 1 ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Згідно зі ст. 66 Конституції України, кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються, зокрема, Законом України «Про охорону навколишнього природного середовища», Законом України «Про охорону земель», Водним кодексом України, а також іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до ст.1 Водного кодексу України використання води - процес вилучення води для використання у виробництві з метою отримання продукції та для господарсько-питних потреб населення, а також без її вилучення для потреб гідроенергетики, рибництва, водного, повітряного транспорту та інших потреб.

Статтею 2 Водного кодексу України встановлено, що завданням водного законодавства є регулювання правових відносин з метою забезпечення збереження, науково обґрунтованого, раціонального використання вод для потреб населення і галузей економіки, відтворення водних ресурсів, охорони вод від забруднення, засмічення та вичерпання, запобігання шкідливим діям вод та ліквідації їх наслідків, поліпшення стану водних об`єктів, а також охорони прав підприємств, установ, організацій і громадян на водокористування.

Статтею 151 Господарського кодексу України суб`єктам господарювання для здійснення господарської діяльності надаються в користування на підставі спеціальних дозволів (рішень) уповноважених державою органів земля та інші природні ресурси (в тому числі за плату або на інших умовах). Порядок надання у користування природних ресурсів громадянам і юридичним особам для здійснення господарської діяльності встановлюється земельним, водним, лісовим та іншим спеціальним законодавством.

Відповідно до ст. ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Статтею 95 Водного кодексу України визначено, що усі води (водні об`єкти) підлягають охороні від забруднення, засмічення, вичерпання та інших дій, які можуть погіршити умови водопостачання, завдавати шкоди здоров`ю людей, спричинити зменшення рибних запасів та інших об`єктів водного промислу, погіршення умов існування диких тварин, зниження родючості земель та інші несприятливі явища внаслідок зміни фізичних і хімічних властивостей вод, зниження їх здатності до природного очищення, порушення гідрологічного і гідрогеологічного режиму вод.

Згідно зі ст.111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації та громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи без громадянства, зобов`язані відшкодувати збитки, завдані внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах та порядку, встановлених законодавством України. Притягнення винних у порушенні водного законодавства до відповідальності не звільняє їх від обов`язку відшкодування збитків, завданих ними внаслідок порушення водного законодавства.

Наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009р. №389 затверджено Методику розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів.

Вихідні дані та результати розрахунків по кожній забруднюючій речовині наведено згідно таблиць у розрахунку збитків, заподіяних державі внаслідок забруднення вод від 21.07.2021, на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України від 20.07.2009р. №389, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 14.08.2009р. за №767/16783 зі змінами, затвердженими Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 30.06.2011р. № 220 (далі - Методика).

Внаслідок наднормативного скиду забруднюючих речовин зі зворотними водами Ралівським УЖКГ згідно проведеного розрахунку була заподіяна шкода на суму 13 770,46 грн.

Відповідно до ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із ч.1 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Підставою деліктної відповідальності є правопорушення - протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування збитків потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; збитків та їх розміру; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та збитками; вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Обов`язок доказування відповідно до ч.3 ст. 13, ч.1 ст. 74 Господарського процесуального кодексу України розподіляється між сторонами виходячи з того, хто посилається на певні обставини, якими обґрунтовуються його вимоги або заперечення.

У деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести належними та допустимими доказами факт заподіяння шкоди та її розмір, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та наявність причинно-наслідкового зв`язку між такою поведінкою та заподіяною шкодою. У свою чергу, відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Протиправною поведінкою є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків.

Як встановлено судом, у період з 09.09.2020 р. по 14.04.2021 р. Ралівське УЖКГ здійснювало скид зворотних (стічних) вод з очисних споруд підприємства випуском №1 з перевищенням встановлених нормативів гранично допустимого скидання у водний об`єкт річку Ореб, що призводить до забруднення поверхневих вод, про що складено акт перевірки від 14.04.2021 року № 282/04/364, який підписано відповідачем без будь-яких зауважень.

Таким чином, поведінка відповідача суперечила вимогам природоохоронного законодавства. Зважаючи на зазначене, судом встановлено такий елемент складу цивільного правопорушення як протиправна поведінка.

Із встановлених судом обставин справи не вбачається, що відповідач довів, що інша особа здійснила забруднення поверхневих вод р. Ореб, в ході проведеної за участі його директора перевірки, цих обставин не зазначав в акті перевірки, не доводив їх перевіряючому органу.

Відтак, шкідливий результат протиправної поведінки підприємства - це заподіяння державі збитків, внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, яка підлягає відшкодуванню у розмірі 13 770,46 грн.

Акт перевірки підписаний представником відповідача без зауважень.

За вказаних обставин позовні вимоги ґрунтуються на фактичних обставинах справи та приписах чинного законодавства.

Беручи до уваги вищезазначене, суд дійшов висновку, що матеріалами справи доведено факт порушення відповідачем природоохоронного законодавства, заподіяння відповідачем шкоди, її розмір, причинно-наслідковий зв`язок між ними. Суд враховує, що вина відповідача у вчиненні правопорушення доведена та підтверджується наявними у справі доказами у сукупності.

На даний час збитки приватним підприємством не відшкодовано.

Таким чином, зважаючи на встановлені обставини справи та вимоги правових норм викладених вище, суд дійшов висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню в повному обсязі.

Відповідно до вимог ч.1 ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.76 ГПК України, належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Зі змісту ст. 77 ГПК України, вбачається, що обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.

Статтею 86 ГПК України, встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Частинами ч. ч. 1, 2, 3 ст. 13 ГПК України, встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Враховуючи наведене, суд зазначає про наявність повного складу цивільного правопорушення у діях відповідача. За таких обставин суд робить висновок про те, що відповідачем не спростовано доводів позовної заяви, а судом не виявлено на підставі наявних документів у справі інших фактичних обставин, що мають суттєве значення для правильного вирішення спору, відтак стверджує про необхідність захисту прав позивача у обраний ним спосіб, і вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню в повному обсязі.

Судові витрати.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 129 ГПК України, у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог, тому судовий збір підлягає до стягнення з Відповідача у повному обсязі.

Відтак до стягнення з Відповідача на користь Позивача підлягає стягнення 2481,00 грн сплаченого судового збору.

Керуючись ст. ст. 2, 13, 74, 73, 76-78, 86, 129, 236-241 ГПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Ралівського управління житлово-комунального господарства /1 (81473, Львівська обл., Самбірський р-н, с. Ралівка, вул. Поповича ,2, ) на користь Державна екологічна інспекція у Львівській області (79026, м. Львів, вул. Стрийська, 98, ) 13 770,46 грн та 2481,00 грн судового збору.

Наказ видати після набранням рішення законної сили.

Рішення набирає законної сили в порядку, передбаченому ст. 241 ГПК України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Західного апеляційного

господарського суду в порядку, встановленому розділом IV ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 11.07.2022.

Суддя Запотічняк О.Д.