ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" липня 2022 р. Справа№ 910/8734/20

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Полякова Б.М.

суддів: Отрюха Б.В.

Пантелієнка В.О.

за участю секретаря судового засідання Дюкарєвої І.М.

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банка «ПриватБанк»

на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 в частині затвердження звіту арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією

у справі № 910/8734/20 (суддя Івченко А.М.)

за заявою фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича

про неплатоспроможність

за участю представників сторін відповідно до протоколу судового засідання від 05.07.2022

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 22.07.2020 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.12.2021, крім іншого, затверджено звіт арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі № 910/8734/20 про неплатоспроможність фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року. Стягнуто з кредиторів фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича, виходячи із принципу пропорційності їх грошових вимог до боржника, на користь арбітражного керуючого Бабенка Едуарда Вадимовича грошову винагороду арбітражного керуючого за виконання повноважень керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи-підприємця Пінчукова І.Є. в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року у розмірі 66271,88 гривень та відшкодування витрат у розмірі 3767,31 гривень пропорційно визнаних грошових вимог за реєстром кредиторів, а саме з: Акціонерного товариства Комерційний банк «Приват Банк» грошову суму у розмірі 57 789,34 гривень; Акціонерного товариства «Універсал Банк» грошову суму у розмірі 12 060,75 гривень;Головного управління ДПС у м. Києві грошову суму у розмірі 189,10 гривень.

Ключовим мотивом ухвали є:

- у випадку, коли оплата послуг арбітражного керуючого здійснюється не за рахунок коштів, одержаних від продажу майна боржника, чи коштів, одержаних у результаті виробничої діяльності боржника, то така оплата повинна здійснюватися за рахунок коштів кредиторів, виходячи із принципу пропорційності їх грошовим вимогам.

Не погоджуючись з ухвалою місцевого суду, АТ КБ «ПриватБанк» звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить ухвалу місцевого суду в частині затвердження звіту арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, яким у відмовити у затвердженні звіту арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі № 910/8734/20 про неплатоспроможність фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року, відмовити у стягненні на користь арбітражного керуючого Бабенка Едуарда Вадимовича грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання повноважень керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи-підприємця Пінчукова І.Є. в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року у розмірі 66271,88 гривень та відшкодування витрат у розмірі 3767,31 гривень пропорційно визнаних грошових вимог за реєстром кредиторів.

Ключовим аргументом скарги є:

- арбітражний керуючий фактично зловживав процесуальними правами, затягував розгляд справи не виконував вказівки суду.

Від арбітражного керуючого Бабенка Едуарда Вадимовича надійшов відзив на апеляційну скаргу.

Ключовими аргументами відзиву є:

- арбітражний керуючий має право на своєчасне одержання винагороди за працю;

- ані комітет кредиторів, ані окремі кредитори не звертались до господарського суду з питанням щодо неналежної поведінки арбітражного керуючого Бабенка Едуарда Вадимовича при виконанні ним повноважень у справі.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа №910/8734/20 передана на розгляд колегії суддів у складі: головуючий суддя Поляков Б.М., судді Пантелієнко В.О., Доманська М.Л.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 29.12.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/8734/20, відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, до надходження матеріалів справи.

На виконання ухвали від 29.12.2021 з Господарського суду міста Києва надійшли матеріали справи №910/8734/20.

Розпорядженням керівника апарату від 07.02.2022 у зв`язку з перебуванням судді Пантелієнка В.О., який не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з витягом з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07.02.2022 для розгляду справи №910/8734/20 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді - Гарник Л.Л., Отрюх Б.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 14.02.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства Комерційного банка «ПриватБанк» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 в частині затвердження звіт арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі № 910/8734/20, розгляд справи призначено на 22.03.2022.

22.03.2022, судове засідання у справі №910/8734/20 - не відбулось, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, та введення воєнного стану в Україні Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року (затвердженого Законом № 2102-IX від 24.02.2022).

Розпорядженнями в.о. керівника апарату від 18.04.2022 у зв`язку з перебуванням судді Гарник Л.Л., яка не є головуючим суддею (суддею-доповідачем), у відпустці, призначено повторний автоматизований розподіл судової справи.

Згідно з витягу з протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду апеляційної скарги сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя - Поляков Б.М., судді Отрюх Б.В., Пантелієнко В.О.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 25.04.2022 призначено до розгляду в судовому засіданні справу №910/8734/20 на 31.05.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 31.05.2022 розгляд справи № 910/8734/20 відкладено на 05.07.2022.

Колегія зауважує, що стосовно нового розгляду справи, який було призначено на 05.07.2022 сторони апеляційного провадження були повідомленні всіма можливими способами в умовах воєнного стану введеного в Україні, а саме: ухвалу про призначення розгляду справи було направлено на відомі суду електронні адреси сторін, що наявні в матеріалах справи, інформація про розгляд справи була оприлюднена на офіційному сайті Північного апеляційного господарського суду, за наявності реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі на офіційні електронні адреси таких осіб.

При цьому колегія суддів робить акцент на тому, що відповідно до приписів частин 6 та 7 статті 6 ГПК України: «Адвокати, реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку».

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен, при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов`язків, має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов`язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (§ 66-69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України").

Розумність строків розгляду справи повинна визначатися з огляду на конкретні обставини справи з урахуванням критеріїв, сформованих у практиці Суду, зокрема складності справи, поведінки сторін та відповідних державних органів (рішення Європейського суду з прав людини від 29.05.2008 р. «Якименко проти України»; рішення Європейського суду з прав людини від 21.12.2006 р. «Мороз та інші проти України» та інші).

Враховуючи наведене, колегія суддів дійшла до висновку, що враховуючи положення ч. 3 ст. 202 ГПК України, неявка сторін судове засідання не може бути підставою для відкладення розгляду справи.

В силу положень ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши наявні матеріали справи, проаналізувавши застосування судом норм матеріального та процесуального права, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 р. у справі № 910/8734/20 було затверджено звіт арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі № 910/8734/20 про неплатоспроможність фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року.

Стягнуто з кредиторів фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича, виходячи із принципу пропорційності їх грошових вимог до боржника, на користь арбітражного керуючого Бабенка Едуарда Вадимовича грошову винагороду арбітражного керуючого за виконання повноважень керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи- підприємця Пінчукова І.Є. в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року у розмірі 66271,88 гривень та відшкодування витрат у розмірі 3767,31 гривень пропорційно визнаних грошових вимог за реєстром кредиторів, а саме з: АТ КБ "ПриватБанк" грошову суму у розмірі 57 789,34 гривень; AT "Універсал Банк" грошову суму у розмірі 12 060,75 гривень; Головного управління ДПС у м. Києві грошову суму у розмірі 189,10 гривень.

АТ КБ "ПриватБанк" не погоджуючись із ухвалою Господарського суду міста Києва, звернувся до апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій вказував, що арбітражний керуючий у цій справі виконуючи повноваження керуючого реструктуризації у період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року вчиняв дії виключно на шкоду кредиторам та в інтересах боржника, а відтак є більш ніж достатнім розмір авансованої боржником винагороди (31 530,00 грн.), що була отримана арбітражним керуючим на підставі ухвали Господарського суду міста Києва від 09.12.2020 р.

У зв`язку з чим, банк просив ухвалу місцевого суду в частині затвердження звіту арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, яким відмовити у затвердженні звіту арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі № 910/8734/20 про неплатоспроможність фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року, відмовити у стягненні на користь арбітражного керуючого Бабенка Едуарда Вадимовича грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання повноважень керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи-підприємця Пінчукова І.Є. в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року у розмірі 66271,88 гривень та відшкодування витрат у розмірі 3767,31 гривень пропорційно визнаних грошових вимог за реєстром кредиторів.

Колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги з огляду на таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 30 Кодексу, зокрема, арбітражний керуючий виконує повноваження за грошову винагороду. Грошова винагорода арбітражного керуючого складається з основної та додаткової грошових винагород. Розмір основної грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання ним повноважень керуючого реструктуризацією становить п`ять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за кожен місяць виконання арбітражним керуючим повноважень.

Відповідно до приписів ч. 3 ст. 12 Кодексу України з процедур банкрутства, яка кореспондується з ст. 13 Цивільного кодексу України, під час реалізації своїх прав та обов`язків арбітражний керуючий зобов`язаний діяти добросовісно, розсудливо та з метою, з якою ці права та обов`язки надано (покладено).

При цьому "добросовісність" має трактуватися як категорія моральна, що відображає врахування особою інтересів інших учасників господарських правовідносин, публічного інтересу тощо, а "розсудливість" - як категорія інтелектуальна, що припускає адекватність оцінки особою цінності певного цивільного права, доцільності своїх дій, наслідки здійснення або нездійснення цивільного права. Тобто, під час реалізації своїх прав та обов`язків арбітражний керуючий (ліквідатор) зобов`язаний діяти добросовісно, розсудливо, з метою, з якою ці права та обов`язки надано (покладено), обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на підставі, у межах та спосіб, що передбачені Конституцією та законодавством України про банкрутство.

Відповідно до приписів ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином.

Колегія зауважує, що при визначенні розміру оплати послуг арбітражного керуючого під час здійснення ним процедури реструктуризації боргів у справі про неплатоспроможність, господарський суд, через призму зазначених статей та процесуального законодавства, має досліджувати якість виконаних робіт; час за який вони виконані; які фактичні дії вчинялись керуючим реструктуризацією за заявлений ним період та чи дійсно такі дії потребують на їх вчинення саме стільки часу, оскільки оплаті підлягає виключно належно виконана робота (її обсяг), а не період часу, протягом якого тривала означена процедура, враховуючи те, що арбітражний керуючий є суб`єктом незалежної професійної діяльності (ст.10 Кодексу України з процедур банкрутства).

Такої ж правової думки дотримується й Верховний Суд в своїй постанові від 15.05.2018 р. у справі №29/5005/486/2012.

Із системного аналізу ст. ст. 6, 115, 119, 121, 122, 126 Кодексу України з процедур банкрутства вбачається, що у процедурі неплатоспроможності фізичної особи є певні етапи, а саме:

· відкриття провадження у справі про неплатоспроможності фізичної особи;

· підготовче засідання, яке має відбутися не пізніше 15 робочих днів з дня постановлення ухвали про відкриття провадження у справі, за наслідками підготовчого засідання, зокрема, вводиться процедура реструктуризації боргів, призначається керуючий реструктуризацією та вводиться мораторій на задоволення вимог кредиторів вводиться строком на 120 днів;

· попереднє засідання, за наслідками якого, зокрема, керуючого реструктуризацією суд зобов`язує провести збори кредиторів не пізніше 14 днів з дня постановлення такої ухвали та не пізніше 60 днів з дня постановлення такої ухвали має бути розглянутий погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі;

· судове засідання по затвердженню плану реструктуризації;

· виконання плану реструктуризації;

· погашення боргів.

Таким чином, законодавством встановлено, що керуючий реструктуризації боргів протягом трьох місяців зобов`язаний: направити суду, кредиторам та боржнику звіт про результати перевірки декларації боржника, провести збори кредиторів, на яких запропонувати кредиторам для затвердження план реструктуризації боргів боржника та інше. А у разі не прийняття зборами кредиторів протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника, звернутися до господарського суду для ухвалення постанови про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів боржника (ч. 1 ст. 130 КзПБ).

Тобто, КзПБ передбачено максимальний строк, який не може перевищувати 120 днів, для переходу на стадію погашення боргів з дня відкриття провадження у справі, який жоден з учасників справи про неплатоспроможності та суд не може порушувати та продовжувати.

Також колегія наголошує, що законодавством встановлено, що керуючий реструктуризації боргів протягом трьох місяців зобов`язаний: направити суду, кредиторам та боржнику звіт про результати перевірки декларації боржника, провести збори кредиторів, на яких запропонувати кредиторам для затвердження план реструктуризації боргів боржника та інше. А у разі не прийняття зборами кредиторів протягом 120 днів з дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність рішення про схвалення плану реструктуризації боргів боржника, звернутися до господарського суду для ухвалення постанови про визнання боржника банкрутом і введення процедури погашення боргів боржника (ч. 1 ст. 130 КзПБ).

Згідно з приписами ст. ст. 42, 43 ГПК України учасники справи зобов`язані добросовісно користуватися належними їм процесуальними правами і неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

З матеріалів справи вбачається, що ухвалою Господарського суду м. Києва від 22.07.2020 було відкрито провадження у справі про неплатоспроможність Фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича, введено процедуру реструктуризації боргів, призначено керуючим реструктуризацією арбітражного керуючого Бабенка Едуарда Вадимовича.

Як вказувалось вище, відповідно до ч. 3 ст. 122 КзПБ, керуючий реструктуризацією не пізніше ніж за 10 днів до дня попереднього засідання суду зобов`язаний направити суду, кредиторам та боржнику звіт про результати перевірки декларації боржника.

Як вбачається з матеріалів справи, в супереч вказаній вимозі Кодексу, керуючим реструктуризації не розроблявся звіт про результати перевірки декларації боржника.

Вказане питання порушувалось кредиторами під час розгляду справи та пунктом 5 резолютивної частини ухвали Господарського суду міста Києва від 09.12.2020 було зобов`язано керуючого реструктуризацією надати суду та боржнику звіт про результати перевірки декларацій боржника у строк до 01.01.2021 (а.с. 213-216 Т2).

Тобто, керуючому реструктуризації знадобилось 5 (п`ять) місяців для підготовки звіту про результати перевірки декларації боржника та лише після ухвалення Господарським судом зобов`язального рішення.

Як також було зазначено апелянтом в скарзі та підтверджується матеріалами справи, в процесі розгляду цієї справи кредиторами, а не керуючим реструктуризацєю, було з`ясовано інформацію про майно, доходи, та витрати боржника і членів його сім`ї, які не було відображено у поданих деклараціях в рамках цієї справи про неплатоспроможність.

Так, 09.03.2021 АТ КБ "ПриватБанк" звернувся до Господарського суду міста Києва із клопотанням про закриття провадження у цій справі (а.с. 13-16 Т3).

Подаючи клопотання про закриття провадження у справі АТ КБ "ПриватБанк" зазначало про недостовірність поданих боржником декларацій за 2017, 2018, 2019 рр.. Вказане обґрунтовувалось відомостями отриманими з декларацій дружини боржника Бурдейної М.В. поданих відповідно до ЗУ "Про запобігання корупції" (щодо відсутності задекларованих грошових коштів, права користування, фінансових зобов`язань), відомостями з реєстру юридичних осіб (щодо відсутності відомостей про корпоративне право).

Про зазначені боржником недостовірні відомості в деклараціях Банком зазначалось ще з грудня 2020 р. під час проведення зборів кредиторів (фіксувалось в протоколі), в судових засіданнях Господарського суду міста Києва.

Натомість, представником боржника постійно заперечувались обставини вказування недостовірних відомостей у поданих деклараціях, а керуючим реструктуризацією підтримувались вказані дії.

Однак, після подання 09.03.2021 р. АТ КБ "ПриватБанк" клопотання про закриття провадження у цій справі та проведеного 10.03.2021 р. судового засідання, боржником разом із запереченнями проти клопотання Банку було подано виправлені декларації за 2017, 2018, 2019 рр..

Тобто, боржником у березні 2021 р. фактично визнано обставини недостовірності поданих ним разом із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність декларацій та факту введення в оману протягом тривалого часу як Господарський суд міста Києва так і кредиторів про зазначені факти. Вказане постійно залишалось поза увагою керуючого реструктуризації у цій справі, оскільки дії останнього вчинялись виключно в інтересах боржника.

Кодекс України з процедур банкрутства покладає саме на керуючого реструктуризації обов`язок здійснити перевірку достовірності, повноти відомостей зазначених боржником у поданих деклараціях. В цій справі, керуючим реструктуризації у звіті за результатами перевірки декларації боржника не було виявлено недостовірних відомостей.

Проте, як вбачається з серіалів справи та зазначалася апелянтом в судовому засіданні апеляційної інстанції, кредитор АТ КБ "ПриватБанк" під час зборів кредиторів постійно вказував, в тому числі і керуючому реструктуризації, про виявлену інформацію, яка підтверджує факт недостовірності відомостей зазначених в деклараціях боржника. В свою чергу, керуючий реструктуризацією не надавав будь-якої оцінки інформації, що зазначалась кредитором.

Тобто, фактично зі своєї сторони АТ КБ "ПриватБанк":

· здійснило дії, замість керуючого реструктуризацією, щодо самостійного виявлення недостовірних відомостей зазначених в деклараціях боржника;

· здійснило дії щодо повідомлення про ці факти на усіх можливих "майданчиках" (збори кредиторів, судові засідання), усім учасникам справи.

Фактично лише внаслідок дій кредиторів боржником у березні 2021 р. було подано виправлені декларації, натомість керуючий реструктуризацією свої обов`язки в цій частині не виконав.

Також, як вмотивовано доводить апелянт, проект плану реструктуризації боргів боржника, який відповідно до статті 116 КзПБ зобов`язаний подати боржник, а арбітражний керуючий зобов`язаний брати участь у розробленні цього плану та забезпечувати його розгляд зборами кредиторів, після чого подати на затвердження до господарського суду, протягом тривалого часу розробленого та поданого не було.

У зв`язку з чим, 09.03.2021 р. АТ КБ "ПриватБанк" змушений був звернутися до Господарського суду м. Києва із клопотанням про закриття провадження у цій справі, яке обґрунтовувалось відсутністю протягом більш ніж тривалого часу розгляду справи розробленого та поданого боржником проекту плану реструктуризації на розгляд зборів кредиторів, що унеможливило розгляд зборами кредиторів будь-яких пропозицій боржника (через їх неіснування), прийняття рішення про їх схвалення або відхилення, що в цілому свідчить про ухилення боржника від визначеної Кодексом процедури, невиконання боржником її мети і завдань та неможливість переходу до наступної процедури у справі про неплатоспроможність.

Необхідність подання боржником на розгляд зборів кредиторів проекту плану реструктуризації розробленого відповідно до статті 124 Кодексу зазначалось кредиторами на зборах, які проводились ще у грудні 2020 р..

Натомість, як з`ясувалось в судовому засіданні 10.03.2021 р. (при розгляді клопотання про закриття провадження у справі), до Господарського суду м. Києва 09.03.2021 р. надійшов лист від представника боржника в якому містився нібито розроблений боржником план реструктуризації відповідно до ст. 124 Кодексу.

Так, ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.10.2020 р. (пункт 4 резолютивної частини) було зобов`язано керуючого реструктуризацією боржника строк до 08.12.2020 подати до Господарського суду м. Києва рішення кредиторів щодо погодженого плану реструктуризації боргів боржника або рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 10.03.2021 р. було зобов`язано керуючого реструктуризації виконати вимоги ухвали Господарського суду міста Києва від 21.10.2020.

08.04.2021 р., з урахування винесеної ухвали Господарського суду міста Києва, було проведено збори кредиторів на яких вже було надано на розгляд проект плану реструктуризації.

Тобто, обов`язок керуючого реструктуризацією щодо забезпечення розгляду кредиторами плану реструктуризації було виконано лише у квітні 2021 р. - через 9 (дев`ять) місяців після відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Таким чином, у цій справі арбітражний керуючий:

· підготував звіт результати перевірки декларації боржника лише через 5 (п`ять) місяців з дня відкриття провадження у справі;

- виконав обов`язок щодо забезпечення розгляду кредиторами плану реструктуризації лише у квітні 2021 р. - через 9 (дев`ять) місяців після відкриття провадження у справі про неплатоспроможність.

Таким чином, керуючий реструктуризацією грубо нехтував встановленими судом строками та максимальними 120 днями, які передбачені КзПБ для проведення процедури реструктуризації боргів боржника.

На суд також покладено процесуальним законом обов`язок здійснювати контроль належного виконання всіма учасниками справи своїх обов`язків, в тому числі, які виникли на підставі судового рішення, а у разі виявлення порушень реагувати відповідно до закону. Так, зокрема, якщо арбітражний керуючий грубо порушив вставленні законодавством строки виконання зобов`язань, суд має, керуючись нормами ст. 28 КзПБ, замінити такого арбітражного керуючого.

Колегія зауважує, саме по собі настання стоку для виплати грошової винагороди не тягне за собою обов`язку суду для її призначення, оскільки, як зазначено вище, суд має оцінити належне виконання обов`язків арбітражним керуючим

Крім того, законодавство не передбачає оплату винагороди арбітражного керуючого, який неналежно виконував обов`язки та своїми діями сприяв порушенню строків, встановлених КзПБ та ухвалами суду, оскільки такі порушення фактично є зловживанням процесуальними правами.

Законодавець закріпив право на отримання грошової винагороди тільки за тим арбітражним керуючим, який фактично виконував покладенні на нього КзПБ обов`язки.

Таким чином, оскільки час протягом якого тривала процедура реструктуризації був витрачений кредиторами на зобов`язання арбітражного керуючого та боржника виконувати свої обов`язки у процедурі, як наслідок, кредитори не повинні нести невиправдані втрати внаслідок затягування процедури зі сторони вказаних осіб.

Більш того, в даному випадку арбітражний керуючий має нести відповідальність перед кредиторами та боржником, оскільки його недобросовісна поведінка призвела до затягування процедури реструктуризації боргів, та як наслідок збільшення її вартості.

Крім того, ігнорування арбітражним керуючим своїх обов`язків призвело до погіршення становища боржника, оскільки після спливу 120 денного строку з дня відкриття провадження у справі дія мораторію припинилася, а отже, кредитори можуть нараховувати і далі штрафні санкції, що призведе до збільшення боргу, який боржник і так не в змозі погасити.

Крім того, колегія суддів зауважує, що відповідно до ч. 5 ст. 34 КзПБ боржник подає заяву до господарського суду за наявності майна, достатнього для покриття витрат, пов`язаних з провадженням у справі, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Отже, нормами КзПБ передбачено додаткову вимогу щодо заяви боржника, у разі ініціювання ним провадження у справі про власне банкрутство - обов`язкову наявність у такого заявника майна, достатнього для покриття судових витрат, пов`язаних із здійсненням провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи. У визначенні таких витрат слід враховувати, зокрема, оплату винагороди арбітражному керуючому у мінімальному розмірі не менше ніж за 120 днів в процедурі реструктуризації боргів боржника, оплата в процедурі визнання боржника банкрутом, введення процедури погашення боргів боржника, відшкодування судового збору, сплаченого кредиторами за подачу грошових вимог, згідно переліку кредиторів, який визнає боржник та їх правової допомоги, тощо.

Виконання цієї норми є гарантією законних очікувань кредиторів і арбітражного керуючого на відшкодування витрат пов`язаних з розглядом справи про неплатоспроможність фізичної особи, в межах строків передбачених законом.

Колегія ще раз наголошує, що законодавство не передбачає оплату винагороди арбітражного керуючого, який своїми діями сприяв порушенню строків, встановлених КзПБ та ухвалами суду, оскільки таке порушення строків фактично є зловживанням процесуальними правами.

Оскільки, Господарський суд міста Києва не надав оцінку вчиненим діям керуючого реструктуризації у цій справі, оцінку своїм же зобов`язальним ухвалам відносно арбітражного керуючого, обмежившись лише рахуванням періоду часу, протягом якого тривала ця процедура, колегія суддів прийшла до висновку, що ухвала місцевого суду підлягає скасуванню, як така, що ухвалена з порушенням норм матеріального права.

Також, колегія суддів вказує на те, що оскільки арбітражний керуючий суттєво порушував строки виконання процесуальних дій, що призвело до зволікання строків розгляду справи, суду першої інстанції слід замінити керуючого реструктуризації у цій справі, керуючись нормами ст. 28 КзПБ.

У зв`язку з введенням указами Президента України воєнного стану на всій території України; можливістю незнаходження осіб за вказаними в апеляційних скаргах адресами, зокрема, у зв`язку з евакуацією; тимчасовою нероботою АТ "Укрпошта", зокрема, на тимчасово окупованих та звільнених від агресора територіях; та інше, з метою належного повідомлення сторін в цій особливій для країни ситуації, відповідно до приписів п.п. 6, 7 ст. 6 та ст. 169 ГПК України, колегія суддів вважає за можливе повідомляти осіб про хід справи не через АТ "Укрпошта", а іншими засобами, які доступні в період воєнного стану (надсилання повідомлення на електрону пошту сторін, електронний кабінет, повідомлення на офіційному сайті ПАГС); докази повідомлення долучати до матеріалів справи.

Керуючись ст.ст. 2, 9 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 253-255, 269, 276, 277, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд

П О С Т А Н О В И В:

1. Апеляційну скаргу Акціонерного товариства Комерційного банка «ПриватБанк» на ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 в частині затвердження звіту арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі № 910/8734/20 задовольнити.

2. Ухвалу Господарського суду міста Києва від 01.12.2021 в частині затвердження звіту арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі № 910/8734/20 скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення.

3. Відмовити у затвердженні звіту арбітражного керуючого про нарахування і виплату грошової винагороди, здійснення та відшкодування витрат арбітражного керуючого під час виконання повноважень керуючого реструктуризацією у справі №910/8734/20 про неплатоспроможність фізичної особи-підприємця Пінчукова Івана Євгеновича в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року.

Відмовити у стягненні на користь арбітражного керуючого Бабенка Едуарда Вадимовича грошової винагороди арбітражного керуючого за виконання повноважень керуючого реструктуризацією боргів фізичної особи-підприємця Пінчукова І.Є. в період з 22.07.2020 року по 14.04.2021 року у розмірі 66271,88 гривень та відшкодування витрат у розмірі 3767,31 гривень.

4. Справу №910/8734/20 повернути до Господарського суду м. Києва.

5. Дану постанову направити на відомі суду електронні адреси сторін, що наявні в матеріалах справи.

Відповідно до частин 6 та 7 статті 6 ГПК України:

"Адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування, суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки та особи, які провадять клірингову діяльність у значенні, наведеному в Законі України "Про ринки капіталу та організовані товарні ринки", реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.

Особам, які зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі, суд вручає будь-які документи у справах, в яких такі особи беруть участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення на офіційні електронні адреси таких осіб, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою."

6. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Порядок касаційного оскарження передбачено ст. 287 ГПК України та ст. 9 Кодексу України з процедур банкрутства.

Головуючий суддя Б.М. Поляков

Судді Б.В. Отрюх

В.О. Пантелієнко

Повний текст складено 07.07.2022