УХВАЛА

04 липня 2022 року

м. Київ

cправа № 914/1334/20

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Колос І.Б. - (головуючий), Бенедисюка І.М., Малашенкової Т.М.,

розглянувши матеріали заяви приватного підприємства "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА"

про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16.06.2022

у справі № 914/1334/20

за позовом Львівського міського комунального підприємства "Львівтеплоенерго"

до приватного підприємства "Синерджі Консалтинг"

про стягнення 161 021,20 грн,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" (далі - ПП "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА", особа, яка не брала участі у справі) 21.06.2022 (відповідно до відмітки на поштовому конверті) звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду із заявою про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16.06.2022 у справі № 914/1334/20, у якій просить роз`яснити мотиви прийняття рішення, а саме: більш повно та зрозуміло викласти такий абзац: "Предметом спору у цій справі було виключно питання заборгованості ПП "Синерджі Консалтинг" перед ЛМКП "Львівтеплоенерго" за договором від 21.08.2018 № 6169/Ф про постачання теплової енергії в гарячій воді. ", в контексті доводів касаційної скарги.

Дослідивши зміст поданої заяви ПП "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16.06.2022 у справі № 914/1334/20, оцінюючи дії заявника у контексті статей 2, 43, 245 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), Суд дійшов висновку про залишення її без розгляду, з огляду на таке.

У своїй заяві ПП "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" просить роз`яснити мотивувальну частину постанови Верховного Суду від 16.06.2022.

Відповідно до частини першої статті 245 ГПК України за заявою учасників справи, державного виконавця, приватного виконавця роз`яснює судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення.

Виходячи із змісту наведеної норми роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Необхідність такого роз`яснення випливає з обставин неоднозначного розуміння рішення суду з метою його виконання.

Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду.

Відповідно до частини другої статті 245 ГПК України подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо судове рішення ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред`явлене до примусового виконання.

Із зазначеної норми убачається, що роз`ясненню підлягають виключно ті рішення, які підлягають виконанню, порядок здійснення якого визначено Законом України "Про виконавче провадження".

За приписами частин першої - другої статті 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається; залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання скарги на судове рішення, яке не підлягає оскарженню, не є чинним або дія якого закінчилася (вичерпана), подання клопотання (заяви) для вирішення питання, яке вже вирішено судом, за відсутності інших підстав або нових обставин, заявлення завідомо безпідставного відводу або вчинення інших аналогічних дій, спрямованих на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду справи чи виконання судового рішення.

Відповідно до частин першої та другої статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

Таким чином, звернення ПП "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" із заявою про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16.06.2022 у справі № 914/1334/20, яка в силу приписів статті 245 не підлягає роз`ясненню, свідчать про зловживання заявником процесуальними правами, що полягає у їх недобросовісному використанні, яке можна кваліфікувати через критерій відсутності серйозного законного інтересу, тобто легітимного прагнення до отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом, оскільки звернення заявника у даній справі з такою заявою призводить фактично лише до необхідності витребування Верховним Судом справи з суду нижчих інстанцій без реальної можливості отримання певних переваг, передбачених процесуальним законом, а отже подання такої заяви виходить за межі дійсного змісту процесуального права, що вказує на зловживання такою особою своїми правами.

Слід зауважити, що ефективність судового захисту знаходиться у прямому зв`язку з належним виконанням учасниками судового процесу вимог процесуального законодавства.

Господарський процесуальний обов`язок сторони - це належна поведінка в господарському судочинстві, що вимагається та забезпечується процесуальним законом, а також кореспондує суб`єктивному процесуальному праву суду.

Процесуальні права надані законом тим особам, які беруть участь у процесі, для сприяння суду при розгляді справ, для сприяння їх правильному вирішенню, і кожного разу, коли сторона у справі вчиняє будь-яку процесуальну дію не з цією метою, а задля досягнення якихось сторонніх цілей (для введення суду в оману, для затягування розгляду, для створення перешкод опоненту) вона виходить за межі дійсного змісту свого права, тобто зловживає ним.

Верховний Суд звертає увагу також і на ту обставину, що касаційна скарга ПП "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" надійшла до суду 09.12.2021 та справа перебувала у провадженні Верховного Суду (з урахуванням введення військового стану в Україні) до 16.06.2022 та згідно даних автоматизованої системи документообігу суду справа надіслана до господарського суду Львівської області супровідним листом від 20.06.2022 № 23.2-17/914/1334/20/215/2022.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що це роль національних судів організовувати судові провадження таким чином, щоб вони були без затримок та ефективними (рішення Суду у справі Шульга проти України, no. 16652/04, від 02.12.2010), і запобігання неналежній та такій, що затягує справу, поведінці сторін у цивільному процесі є завданням саме державних органів (рішення названого Суду у справі Мусієнко проти України, no. 26976/06, від 20.01.2011).

Виходячи з аналізу статті 5 ГПК України, звернення до господарського суду повинно мати ефективний спосіб захисту порушених прав.

Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінку сторін, предмет спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням частини першої статті 6 Конвенції (рішення ЄСПЛ від 27.04.2000 у справі "Фрідлендер проти Франції", рішення ЄСПЛ від 08.11.2005 у справі "Смірнова проти України"). Роль національних судів полягає у швидкому та ефективному розгляді справ (рішення ЄСПЛ від 30.11.2006 у справі "Красношапка проти України").

Відповідно зазначена заява ПП "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16.06.2022 у справі № 914/1334/20, яка не підлягає роз`ясненню в силу приписів статті 245 ГПК України, з огляду на вказані вище обставини та міркування, має очевидно штучний характер.

Отже, дотримуючись балансу між правом особи на звернення до суду та неприпустимістю зловживання процесуальними правами, доходить до висновку, що дії заявника суперечать завданню господарського судочинства. Очевидно, що реальною метою її подання є надсилання матеріалів справи до суду касаційної інстанції, що призводить до безпідставного затягування розгляду справи (зокрема, відповідно до інформації, яка міститься в Єдиному державному реєстрі судових рішень , ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 09.03.2022 відкрито апеляційне провадження у справі та витребувано матеріали цієї справи з господарського суду Львівської області) та неможливості своєчасного ухвалення судового рішення. Суд не може допускати, щоб формальне право на звернення до суду з завідомо безпідставною заявою ПП "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" переважало над правом сторін щодо своєчасного розгляду справи.

Враховуючи наведене, Суд дійшов висновку про залишення заяви ПП "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16.06.2022 у справі № 914/1334/20 без розгляду.

Керуючись статтями 43, 234, 235, 245, 293, 314 ГПК України, Касаційний господарський суд

У Х В А Л И В:

1. Визнати подання заяви приватного підприємства "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16.06.2022 у справі № 914/1334/20 зловживанням процесуальними правами.

2. Заяву приватного підприємства "Центр експертних досліджень і комунікації "ТЕМА" про роз`яснення постанови Верховного Суду від 16.06.2022 у справі № 914/1334/20 залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Колос

Суддя І. Бенедисюк

Суддя Т. Малашенкова