УХВАЛА

23 червня 2022 року

м. Київ

Cправа № 908/2828/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

Банаська О. О. - головуючого, Білоуса В. В., Картере В. І.

за участю секретаря судового засідання Солоненко А. В.

за участю представників:

скаржника Акціонерного товариства "Таскомбанк": Литвиненко С. С., Писаренко О. В.

кредитора Акціонерного товариства "Райффайзен Банк": Семеняка В. Я. (в режимі відеоконференції)

кредитора Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України": Візіренко Ж. С. (в режимі відеоконференції)

кредитора Акціонерного товариства "ІНГ Банк України": Бойко Г. О. (в режимі відеоконференції)

кредитора Товариства з обмеженою відповідальністю "Проматом": Щербаха Р. С.

арбітражного керуючого Гусара Івана Олексійовича: Леонов К. Ю.

арбітражний керуючий Попадюк Ігор Васильович (особисто)

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Акціонерного товариства "Таскомбанк"

на постанови Центрального апеляційного господарського суду від 27.01.2022

у складі колегії суддів: Коваль Л. А. (головуючого), Кузнецова В. О., Мороза В. Ф.

у справі за заявою Приватного акціонерного товариства "Запоріжтрансформатор"

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду перебуває справа № 908/2828/19 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Таскомбанк" на постанови Центрального апеляційного господарського суду від 27.01.2022, розгляд якої ухвалою від 09.06.2022 відкладено на 23.06.2022.

22.06.2022 на електронну адресу Верховного Суду від скаржника Акціонерного товариства "Таскомбанк" надійшло клопотання про недопущення до судового засідання представника арбітражного керуючого Гусара І. О. адвоката Леонова К. Ю.

23.06.2022 на електронну адресу Верховного Суду від Акціонерного товариства "Таскомбанк" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи на іншу дату з огляду на необхідність розгляду вказаного вище клопотання.

Також 23.06.2022 на електронну адресу Верховного Суду від Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи № 908/2828/19 на іншу дату.

23.06.2022 на електронну адресу Верховного Суду від Акціонерного товариства "Райффайзен Банк" надійшло клопотання про відкладення розгляду справи № 908/2828/19 на іншу дату у зв`язку з необхідністю ознайомлення із клопотанням Акціонерного товариства "Таскомбанк" про недопущення до судового засідання представника арбітражного керуючого Гусара І. О.

У судове засідання з`явились представники скаржника АТ "Таскомбанк", кредиторів АТ "Райффайзен Банк", АТ "Державний експортно-імпортний банк України", АТ "ІНГ Банк України" (в режимі відеоконференції), ТОВ "Проматом", арбітражного керуючого Гусара І. О., арбітражний керуючий Попадюк І. В. (особисто).

За результатом розгляду у судовому засіданні клопотання Акціонерного товариства "Таскомбанк" про недопущення до судового засідання представника арбітражного керуючого Гусара І. О. адвоката Леонова К. Ю., суд дійшов висновку про його відхилення з таких підстав.

За приписами частини першої статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Згідно зі статтею 16 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво у суді, як вид правничої допомоги, здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.

Інститут представництва в господарському процесі урегульовано нормами статей 56 - 61 ГПК України.

Частиною першою статті 56 ГПК України визначено, що сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника.

Згідно з частиною другою статті 56 ГПК України особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

Тлумачення змісту частин першої та другої статті 56 ГПК України із застосуванням філологічного та логічного способів інтерпретації приводить до висновку, що зазначені особи беруть участь у судовому процесі особисто та/або через представника й таке розуміння наведених норм передбачає: а) особисту участь особи в судовому процесі та її представника; б) особисту участь особи в судовому процесі або її представника.

Статтею 10 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ) встановлено, що арбітражний керуючий є суб`єктом незалежної професійної діяльності. Арбітражний керуючий з моменту постановлення ухвали (постанови) про призначення його керуючим санацією або ліквідатором до моменту припинення здійснення ним повноважень прирівнюється до службової особи підприємства-боржника.

Так, зі змісту зазначених норм, а також приписів розділу І книги другої КУзПб, якими визначено поняття та статус арбітражного керуючого, колегія суддів дійшла висновку про відсутність обмежень у використанні арбітражним керуючим інституту представництва, зокрема в судовому процесі.

Також, колегія суддів відхиляє доводи Акціонерного товариства "Таскомбанк" про неналежність доказів адвоката на представництво арбітражного керуючого з огляду на відсутність в ордері про надання правової допомоги в графі "найменування особи, якій надається правова допомога" визначення "арбітражний керуючий Гусар Іван Олексійович" замість "Гусар Іван Олексійович" виходячи з таких міркувань.

Повноваження адвоката як представника в господарському провадженні підтверджуються в порядку, встановленому законом (частина третя статті 26 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність").

Норми ГПК України, Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", Положення про ордер про надання правничої (правової) допомоги, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 12.04.2019 № 41 (зі змінами) не містять обмежень та вимог щодо обов`язкових реквізитів, які мають бути зазначені в ордері про надання правничої (правової допомоги) з урахуванням приписів КУзПБ щодо правового статусу арбітражного керуючого, у випадку представництва останнього у суді.

Верховний Суд зазначає, що формалізм у процесі є позитивним й необхідним явищем, оскільки забезпечує чітке дотримання судами процесу, проте надмірний формалізм заважає практичному та ефективному доступу до суду, не сприяє правовій визначеності, належному здійсненню правосуддя та є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення ЄСПЛ "Перед де Рада Каваніллес проти Іспанії", "Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії").

Згідно з практикою ЄСПЛ при застосуванні процедурних правил варто уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом, та порушення принципу правової визначеності (рішення ЄСПЛ у справі "Волчлі проти Франції", "ТОВ "Фріда" проти України").

За результатами розгляду поданих до судового засідання клопотань про відкладення розгляду справи на іншу дату від Акціонерного товариства "Таскомбанк", Акціонерного товариства "Міжнародний резервний банк", Акціонерного товариства "Райффайзен Банк", мотивованих зокрема необхідністю ознайомлення з позицією Акціонерного товариства "Таскомбанк", викладеною у клопотанні щодо недопущення представника арбітражного керуючого до участі у судовому засіданні, суд дійшов висновку про їх відхилення з огляду на відмову у задоволенні зазначеного клопотання.

Разом з тим, у суду за результатами заслуховування пояснень учасників справи, враховуючи завдання господарського судочинства, особливості конкретних обставин справи, виникла необхідність відповідно до приписів статті 216 ГПК України відкласти розгляд касаційної скарги.

Одночасно, представниками АТ "Райффайзен Банк", АТ "Державний експортно-імпортний банк України", АТ "ІНГ Банк України" заявлені усні клопотання про участь у наступному судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів зв`язку.

Відповідно до приписів статті 197 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, які набули чинності 05.10.2021 (далі - Положення).

Положення визначає порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - ЄСІТС), зокрема підсистем "Електронний кабінет", "Електронний суд" та підсистеми відеоконференцзв`язку; порядок вчинення процесуальних дій в електронній формі з використанням таких підсистем; особливості використання в судах та органах системи правосуддя іншого програмного забезпечення в перехідний період до початку функціонування ЄСІТС у складі всіх підсистем (модулів).

Підсистема відеоконференцзв`язку забезпечує учасникам справи можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів.

Інструкція користувача підсистеми відеоконференцзв`язку розробляється адміністратором ЄСІТС та розміщується на вебсторінці технічної підтримки користувачів ЄСІТС за вебадресою https://wiki.court.gov.ua.

За наявності в суді технічної можливості учасник справи у порядку, встановленому процесуальним законом, може брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів. Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції учасник справи повинен попередньо зареєструватися в Електронному кабінеті. Учасник справи також повинен перевірити наявні у нього власні технічні засоби на відповідність технічним вимогам, визначеним Інструкцією користувача підсистеми відеоконференцзв`язку, для роботи із системою відеоконференцзв`язку.

Враховуючи, що право на участь в розгляді своєї справи гарантоване Конвенцією, Конституцією України та ГПК України та з огляду на необхідність забезпечення балансу між правом сторони щодо участі у судовому засіданні та реалізацією ним процесуальних прав й забезпечення своєчасного розгляду господарської справи в розумні строки, з урахуванням запровадженого Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 воєнного стану в Україні, суд вважає за можливе задовольнити клопотання представників АТ "Райффайзен Банк", АТ "Державний експортно-імпортний банк України", АТ "ІНГ Банк України" про участь в судовому засіданні у справі № 908/2828/19 в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів зв`язку.

На підставі викладеного та керуючись статтями 202, 216, 232, 234, 235, 314, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Відкласти розгляд справи № 908/2828/19 за касаційною скаргою Акціонерного товариства "Таскомбанк" на постанови Центрального апеляційного господарського суду від 27.01.2022.

2. Повідомити учасників справи, що розгляд касаційної скарги відбудеться 30 червня 2022 року о 13:15 у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6 в залі судових засідань № 330.

3. Довести до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання не є обов`язковою.

4. Звернути увагу учасників справи на можливості розгляду справи за відсутності їх представників за наявними у справі матеріалами у разі подання відповідного клопотання відповідно до частини третьої статті 196 Господарського процесуального кодексу України.

5. Клопотання представників Акціонерного товариства "Райффайзен Банк", Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України", Акціонерного товариства "ІНГ Банк України" про участь в судовому засіданні у справі № 908/2828/19 в режимі відеоконференції задовольнити.

6. Проведення судового засідання в режимі відеоконференції здійснити за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженої рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21.

7. Забезпечити участь учасникам справи в судовому засіданні у справі № 908/2828/19, призначеному на 30 червня 2022 року о 13:15 в режимі відеоконференції відповідно до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого Рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21.

8. Роз`яснити учасникам справи положення статті 202 Господарського процесуального кодексу України відповідно до якої неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

9. Повідомити учасників справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, у тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та про можливість подати процесуальні документи (заяви, клопотання, скарги, відзиви тощо), в тому числі заяву в порядку статті 197 ГПК України, на електронну адресу суду (), через особистий кабінет в системі "Електронний суд", поштою, факсом або іншими дистанційними засобами зв`язку, вчинити інші процесуальні дії в електронній формі з використанням власного кваліфікованого електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису з урахуванням вимог Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" та Закону України "Про електронні довірчі послуги".

10. Інформацію по справі № 908/2828/19, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному вебпорталі судової влади України в мережі Інтернет за вебадресою: http://supreme.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. О. Банасько

Судді В. В. Білоус

В. І. Картере