ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.06.2022м. ДніпроСправа № 904/18/22
за позовом Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат", м. Марганець Дніпропетровської області

до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", м. Дніпро

про визнання договору недійсним

Суддя Крижний О.М.

Секретар судового засідання Баворовська Г.П.

Представники:

Від позивача: Постоєнко М.М., довіреність №130/2022 від 13.03.2022року, адвокат

Від відповідача: Тищенко Т.А., довіреність №130/2022 від 13.03.2022, адвокат, Козак Т.В., довіреність №881/2021 від 21.09.2021, адвокат

СУТЬ СПОРУ:

Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі", в якому просить визнати договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктування лінійної частини приєднання замовником № від 07.07.2020 укладений між Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" та Акціонерним товариством "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" недійсним з моменту його укладання.

Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що спірний договір не спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним, а тому згідно чинного законодавства є підстави для визнання його недійсним.

Відповідач проти задоволення позову заперечує, зазначає, що посилання позивача на те, що договір не спрямований на реальне настання правових наслідків є безпідставним, оскільки сторони вчинили дії, спрямовані на виконання його умов (позивачем перераховано на користь відповідача 50% від вартості нестандартного приєднання, відповідачем виконано Робочий проект реконструкції мережі 32 кВ ПМ150/35/6 "Грушівка-150" для приєднання земснаряду на промисловому майданчику добувної промисловості (збільшення дозволеної потужності споживання на 2200 кВт по точці розподілу 62Z694 ("Л-Бас-32")).Так як обидві сторони здійснили фактичні дії, спрямовані на виконання умов договору, не може йти мова, що цей договір не спрямований на настання правових наслідків., обумовлених ним.

У відповіді на відзив позивач не погоджується із твердженнями та доводами відповідача. Зазначає, що відповідно до розробленого Робочого проекту (том 1) зазначено розрахунками релейного захисту комірок 35 кВ Л-Бас-31 та "Л-Бас-32" на ПС 150/35/6 кВ "Грушівка-150" підтверджено, що існуючі потужні установки задовольняють параметри мережі з урахуванням збільшення дозволеної потужності споживання на 2200 кВт, у зв`язку з цим заміна релейного захисту та коригування установок не потребується. Також позивач зауважує, що збільшення потужності за заявою позивача передбачалося на 1300,0 кВт. Позивач стверджує, що саме відповідач запропонував йому укласти договір про нестандартне приєднання за заявою позивача про збільшення потужності. Позивач вказує, що відповідно до Паспорту від 01.11.2021 на ПС "Грушувська-150", який включає в себе 9 об`єктів, в тому числі Л-Бас-32 дозволена потужність становить 17187,0 КВт. Тому позивач вважає, що відповідач, укладаючи договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу проектування лінійної частини приєднання замовником був з самого початку (з моменту направлення пропозиції укласти договір) обізнаний та усвідомлював про відсутність необхідності його укладання, оскільки даний договір не спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Позивачем подані пояснення, у яких зазначає, що до підстанції Баранка-2 приєднано ряд відповідальних об`єктів комбінат, які н допускають перерв в електропостачанні, у зв`язку з чим схема приєднання даної підстанції забезпечує можливість електропостачання об`єктів комбінату як від лінії "Л-Бас-31", так і від лінії "Л-Бас-32". Таким чином, потужність земснаряду 1300 кВт ІІІ категорії, який запланований до приєднання, у певних режимах роботи може бути переведена на лінію "Л-Бас-31". Враховуючи зазначене, для можливості приєднання даного об`єкту замовника необхідно було врахувати всі можливі режими роботи електричної мережі, тобто усі можливі схеми його електропостачання. На підставі цього, до технічних умов № від 07.07.2020 було внесено вимогу щодо технічного переоснащення як лінійної комірки 35 кВ "Л-Бас-32" на підстанції ПС "Грушевська" від якої буде виконуватись електропостачання земснаряду в нормальному режимі роботи мережі, так і лінійної комірки 35 кВ "Л-Бас-31" від якої електропостачання буде виконуватись в аварійних та ремонтних режимах.

Крім того, на момент розробки технічних умов приєднання земснаряду, вимоги технічних умов приєднання Грушівської збагачувальної фабрики не були виконані. Виконання технічного переоснащення комірок "Л-Бас-31" та "Л-Бас-32" технічно необхідне як для приєднання потужності 6500 кВт Грушівської збагачувальної фабрики, так і для приєднання потужності 1300 кВт земснаряду у відповідності з потужністю, яка приєднується. Тому в розділі І кожних технічних умов було викладено дані технічні заходи, які необхідно виконати і мережах відповідача для можливості пропуску замовленої потужності відповідного об`єкту споживача.

Також було виконано проект приєднання до ПС "Грушевська" замовленої потужності земснаряду 1300 кВт. Даний проект був розроблений з урахуванням технічного переоснащення комірок "Л-Бас-31" та "Л-Бас-32" ПС "Грушевська" по договору № від 10.01.2020 яке необхідно було виконати для можливості приєднання замовленої потужності 6500 к Вт Грушівської збагачувальної фабрики. Проектом було перевірено силове обладнання вказаних комірок та визначений обсяг технічних заходів в частині релейного захисту, автоматики та вторинної комутації, необхідний для можливості приєднання замовленої потужності земснаряду 1300 кВт.

Також відповідач пояснює, що плата за нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу за договором № від 07.07.2020 розрахована на підставі норм розділу 5 Методики (порядку) формування плати за приєднання до системи передачі та системи розподілу, що затверджена постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 18.12.2018 №1965 та на підставі постанови НКРЕКП від 22.11.2019 №2461 "Про затвердження ставок плати за нестандартне приєднання потужності та ставок тати за лінійну частину приєднання на 2020 рік". Оскільки зміна технічних параметрів об`єкту (збільшення дозволеної потужності) проектується за існуючою схемою, лінійна частина приєднання відсутня, тому складова плати за приєднання потужності дорівнює платі за нестандартне приєднання до електричних мереж.

Від позивача надійшли додаткові пояснення, у яких не погоджується із твердженнями відповідача та наполягає на тому, що відповідач направляючи позивачу пропозицію щодо укладення договору про нестандартне приєднання знав про дозволену потужність на ПС "Грушівка-150", а тому необхідності у збільшення потужності не було.

Позивач подав відповідь на пояснення відповідача, у яких вважає посилання відповідача на договір на виконання проектно-вишукувальних робіт з організації приєднання об`єктів до електричних мереж №8503-ДНОЭ від 24.04.2020, який був укладений між відповідачем та ФОП Косормигіним Д.О. необґрунтованими, вважає даний договір формальним, оскільки строк виконання робіт за договором не пізніше 31.12.2020, а долучений відповідачем акт датований 05.05.2021. Також місце виконання робіт територія Новомосковського та Синельниківського РЕМ. Робочий проект ФОП Косормигіна Д.О. (реконструкція мережі 30 кВ ПС 150/35/6 "Грушевська-150"), який наданий відповідачем, жодним чином з позивачем не погоджувався. При цьому в розділі 3 "Електротехнічні рішення" Робочого проекту зазначено, що розрахунки релейного захисту комірок 35 кВ Л-Бас-31 та Л-Бас-32 на ПС 150/35/6 кВ "Грушевська-150" підтверджено, що існуючі установки задовольняють параметри мережі з урахуванням збільшення дозволеної потужності споживання на 2200 к Вт у зв`язку з цим заміна релейного захисту та коригування установок не потребується. Позивач стверджує, що якщо прийняти до уваги Робочий проект, то спірний договір укладений відповідачем без мети і спрямованості на настання реального результату для позивача.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області 10.01.2022 відкрито провадження у справі, ухвалено розглядати справу за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 26.05.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

У судовому засіданні 16.06.2022 оголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, господарський суд, -

ВСТАНОВИВ:

Предметом доказування у даній справі є: встановлення обставин укладення договору про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проєктуванням лінійної частини приєднання замовником, строк дії договору, мета та наслідки укладення договору, вчинені сторонами дії на виконання договору, наявність/відсутність підстав для визнання недійсним договору.

Так, судом встановлено, що 22.05.2008 між відкритим акціонерним товариством "Енергетична компанія "Дніпрообленерго" (правонаступником якого є Акціонерне товариство "Дніпровські електромережі") (постачальник) та відкритим акціонерним товариством "Марганець кий гірничо-збагачувальний комбінат" (правонаступником якого є Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат") (споживач) укладено договір про постачання електричної енергії №163/7/07, відповідно д оп.1.1 якого постачальник продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю 164700 (КВА), величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком "Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії", а споживач оплачує постачальнику вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору.

Точка (точки) продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається вхід права власності на електричну енергію визначена додатками "Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін" між постачальником та споживачем, та "Загальна схема електропостачання", які є невід`ємною частиною даного договору або межа обумовлена окремим додатком до договору.

Сторонами підписано акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін.

27.11.2018 Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" (споживач) звернулося до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" (оператора системи розподілу) із заявою-приєднанням до умов договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії на підставі якої укладено договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії. Відповідно до п.2.1 договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії оператор системи розподілу надає споживачу послуги з розподілу (передачі) електричної енергії параметри якості якої відповідають показникам, визначеним кодексом системи передачі, затвердженим постановою НКРЕП від 14.03.2018 №309, та Кодексом системи розподілу, затвердженим постановою НКРЕКП від 14.03.2018 №310, за об`єктом, технічні параметри якого фіксуються в паспорті точки/точок розподілі за об`єктом споживача, який є додатком 2 до цього договору, та в особовому рахунку споживача, облікових баз даних оператора системи розподілу.

Споживач оплачує за розподіл (передачу) електричної енергії згідно з умовами глави 5 цього договору та інші послуги оператора системи розподілу згідно додатком 4 "Порядок розрахунків" (п.2.3 договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії).

Згідно з п. 11.1 договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії цей договір набирає чинності з дня приєднання споживача до умов цього договору, або з дня зазначеного в заяві-приєднання, але в будь-якому випадку не раніше чим з 01 грудня 2018 року, або іншої дати визначеної Законом України "Про ринок електричної енергії". Договір діє протягом 1 року та вважається продовженим на кожен наступний календарний рік, якщо за місяць до закінчення терміну дії договору жодною із сторін не буде заявлено про припинення його дії або перегляд його умов.

У відповідності до договору з розподілу, 03.09.2019 сторонами підписано паспорти точки/точок розподілу електричної енергії (які є додатком 2 до договору з розподілу) по наступним об`єктам:

- МГОК Л--Бас-31 от ПС Грушівська - 150/35/6кВ ВЕМ, дозволена потужність - 3020,0 кВт;

- Л-352 п/ст. Руднична 35/6, дозволена потужність - 150,0 кВт;

- МГОК Л-356ПС Грушівка- 1 35/6 кВ НЭС, дозволена потужність - 1793 кВт;

-МГОК Л-357ПС Грушівка - 2 35/6кВ, дозволена потужність - 3400,0 кВт;

- МГОК Л--Шах-31 от Грушевская-150/35/6кВ ВЕМ, дозволена потужність - 2020,0 кВт;

- МГОК Л-Шах-32 от ПСГрушев-ка - 35кВ ВЕМ, дозволена потужність - 5900,0 кВт;

- МГОК Марївська ТСН-2, дозволена потужність - 4,0 кВт;

- МГОК Л--Бас-32 от ПС Грушівська - 150/35/6кВ ВЕМ, дозволена потужність - 900,0 кВт; .

- Л-355 А п/ст. Руднична 35/6 (резерв Л352), дозволена потужність - 150,0 кВт.

Позивач зазначає, що всі вищеперераховані 9 об`єктів приєднанні до підстанції "Грушівська-150".

У позивача виникла необхідність збільшити по восьмому об`єкту "МГОК Л-Бас-32 от ПС Грушівська - 150/35/6кВ ВЕМ" (дозволена потужність - 900,0 кВт) потужність на 1300 кВт, з приводу чого, позивач звернувся до відповідача з відповідною Заявою, вх. №100909058 від 26.06.2020 (а.с.36, т.1).

07.07.2020 позивач отримав від відповідача пропозицію (за вих. № 25755/1001 від 07.07.2020) укласти договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником відносно Л-Бас-32 (у вищезазначеному переліку - восьмий об`єкт). Разом з пропозицією було направлено договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 07.07.2020 - в 2 примірниках; додаток № 1 Технічні умови № від 07.07.2020 до договору - в 2 примірниках; додаткову угоду №1 до договору - в 2 примірниках та рахунок №95313472 від 07.07.2020 за складову плати за приєднання потужності в 1 примірнику.

Між Акціонерним товариством "ДТЕК Дніпровські електромережі" (виконавець послуг) та Акціонерним товариством "Марганець кий гірничо-збагачувальний комбінат" (замовник) укладено договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 07.07.2020 разом з додатковою угодою №1,3 протоколом розбіжностей та протоколом узгодження розбіжностей, який зі сторони замовника підписаний 27.07.2020.

При виконанні умов вказаного договору сторони зобов`язуються діяти відповідно до чинного законодавства, зокрема вимог Кодексу систем розподілу.

Згідно п. 1.1 договору про нестандартне приєднання за цим договором до електричних мереж виконавця приєднується промисловий майданчик добувної промисловості (збільшення дозволеної потужності по точці розподілу 622Z94 (Л-Бас-32), (далі - об`єкт).

Пунктом 1.2 договору визначено, що місце (точка) забезпечення потужності об`єкта замовника встановлюється: на шинах 150 кВ ПС 150/35/6 кВ "Грушівська" Нікопольських високовольтних електричних мереж АТ "ДТЕК Дніпровські електромережі".

У відповідності до п. 1.5договору величина потужності, замовленої до приєднання (у точці приєднання): 2200 кВт, в тому числі 900,0 кВТ - існуюча, 1300 кВт - додаткова, що приєднується.

Згідно з п.2.1 договору виконавець послуг, забезпечує приєднання електроустановок об`єкта замовника (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) до електричних мереж систем розподілу відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення і проектної документації та здійснює підключення електроустановок об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору.

Відповідно до п.2 додатку №1 до договору "Технічні умови нестандартного приєднання до електричних мереж електроустановок №" існуюча дозволена (приєднана) потужність згідно з договором про розподіл електричної енергії - 900,0 кВт. Величина максимального розрахункового (прогнозованого) навантаження з урахуванням існуючої дозволеної (приєднаної) потужності складатиме 2200,0 кВт. (п.3 додатку №1 до договору).

10.06.2021 позивач звернувся до відповідача із листом №2351/1, у якому пропонував підписати додаткову угоду до договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, щодо залучення Додатку 2 (паспорт) до договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) по, зокрема, ПС "Грушівська 150" та погодити паспорта точок розподілу по рівню напруги 35 кВ, оформлені у відповідності до умов, чинного до 01.01.2019 Акту розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін, який є додатком 2 до договору про постачання електричної енергії від 22.05.2008 №163/7/07, для врегулювання питання щодо узгодження технічних параметрів точки підключення.

Відповідно до додатку 2 до договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії на 9 об`єктів, в тому числі Л-Бас-32, паспорт точки/точок розподілу електричної енергії від 01.11.2021 ПС "Грушівська-150" дозволена потужність становить 17 187,0 кВт.

Позивач зазначає, що ним проведено моніторинг та аналіз даних Автоматизованої системи контролю та обліку електроенергії (АСКОЕ) щодо рівня досягнутих потужностей по вищеперерахованим дев`яти об`єктам, включаючи Л-Бас-32, за період з жовтня 2020 року по жовтень 2021 року, тобто до видачі Паспорту від 01.11.2021, та встановлено що середній щомісячний рівень потужності становить 16064,15 кВт, який не перевищує дозволену за Паспортом від 01.11.2021 потужність 17187,0 кВт

Позивач звертає увагу, що дані про рівень потужності по всім вищезазначеним дев`яти об`єктам, в тому числі Л-Бас-32, ПС "Грушівська-150" позивача є в наявності у відповідача, що свідчить про його обізнаність, а отже, відповідач усвідомлював доцільність та необхідність вчиняти, або не вчиняти правочини чи інші необхідні дії для іншої сторони.

Таким чином, позивач вважає, що відповідно до наданого відповідачем паспорту від 01.11.2021 на ПС "Грушівська-150" з дозволеною потужністю 17 187,0 кВт., вказує на те, що відповідач укладаючи договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 07.07.2020 року (підписаний позивачем 27.07.2020), був з самого початку (з моменту направлення пропозиції укласти договір) обізнаний та усвідомлював про відсутність необхідності його укладання, що суперечить чинному законодавству та інтересам позивача, та свідчить що укладений договір не був спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Позивач просить визнати недійсним договір про нестандартне приєднання до електричних мереж систем розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 07.07.2020.

Вказане і стало причиною виникнення спору.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1, 3, 5, 6 ст. 203 Цивільного кодексу України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.

Згідно з загальним правилом, передбаченим ч.1 ст.216 Цивільного кодексу України, недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину. Правові наслідки, передбачені ч.1 ст.216 Цивільного кодексу України, застосовуються, якщо законом не встановлені особливі умови їх застосування або особливі правові наслідки окремих видів недійсних правочинів.

При вирішенні позову про визнання недійсним оспорюваного правочину враховуються загальні приписи статей 3, 15, 16 Цивільного кодексу України. За результатами розгляду такого спору вирішується питання про спростування презумпції правомірності правочину й має бути встановлено не лише наявність підстав недійсності правочину, передбачених законом, але й визначено, чи було порушене цивільне право особи, за захистом якого позивач звернувся до суду, яке саме право порушене та в чому полягає його порушення, оскільки залежно від цього визначається необхідний спосіб захисту порушеного права, якщо таке порушення відбулося.

У позовній заяві і у судовому засіданні позивач вважає договір таким, що не спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Відповідно до статті 234 Цивільного кодексу України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином. Фіктивний правочин визнається судом недійсним.

Фіктивний правочин є недійсним незалежно від мети його укладення, оскільки сторони не мають на увазі настання правових наслідків, що породжуються відповідним правочином. Таким може бути визнаний будь-який правочин, в тому числі нотаріально посвідчений. Якщо сторонами не вчинено ніяких дій на виконання фіктивного правочину, господарський суд приймає рішення лише про визнання фіктивного правочину недійсним без застосування будь-яких наслідків. У разі коли на виконання правочину було передано якесь майно, такий правочин не може розцінюватися як фіктивний. Саме лише невчинення сторонами тих чи інших дій на виконання правочину не означає його фіктивності. Визнання фіктивного правочину недійсним потребує встановлення господарським судом умислу його сторін. З урахуванням того, що фіктивний правочин не спрямований на набуття, зміну чи припинення цивільних прав та обов`язків, він не створює цивільно-правових наслідків незалежно від того, чи він був визнаний судом недійсним. У розгляді відповідних справ суд має враховувати, що ознака фіктивності має бути притаманна діям усіх сторін правочину. Якщо хоча б одна з них намагалася досягти правового результату, то даний правочин не може визнаватися фіктивним. Позивач, який вимагає визнання правочину недійсним, повинен довести, що всі учасники правочину не мали наміру створити правові наслідки на момент його вчинення.

Отже, для визнання зобов`язання таким, що вчинено фіктивно, закон вимагає наявність наступних умов: вина осіб, що проявляється у формі умислу, який спрямований на вчинення фіктивного договору; такий умисел повинен виникнути у сторін до моменту укладення договору; метою укладення такого договору є відсутність правових наслідків, обумовлених договором. Відсутність хоча б однієї з цих умов не дає підстав стверджувати, що зобов`язання вчинялося фіктивно. У фіктивних правовідносинах внутрішня воля сторін не відповідає зовнішньому її прояву.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 28.02.2018 по справі №909/330/16 та №912/2185/16 від 31.07.2019.

Для визнання правочину фіктивним необхідно встановити наявність умислу всіх сторін правочину. Судам необхідно враховувати, що саме по собі невиконання правочину сторонами не означає, що укладено фіктивний правочин. Якщо сторонами не вчинено будь-яких дій на виконання такого правочину, суд ухвалює рішення про визнання правочину недійсним без застосування будь-яких наслідків. У разі, якщо на виконання правочину було передано майно, такий правочин не може бути кваліфікований як фіктивний.

Основними ознаками фіктивного правочину є: введення в оману (до або в момент укладення угоди) третьої особи щодо фактичних обставин правочину або дійсних намірів учасників; свідомий намір невиконання зобов`язань договору; приховування справжніх намірів учасників правочину.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 31 березня 2021 року в справі № 201/2832/19.

Як вбачається з матеріалів справи позивач звернувся до відповідача із заявою про збільшення договірної величини дозволеної потужності. Підставою для звернення із зазначеною заявою, за поясненнями позивача, стала необхідність збільшення потужності по восьмому об`єкту "МГЗК" Л-Бас-32 від ПС "Грушевська-150/35/6 кВ ВЕМ" (дозволена потужність 900 кВт) на 1300 кВт. У поданій позивачем відповідачу заяві вказано про зміну технічних параметрів електроустановок споживача, а саме збільшення електричної потужності на 1300 кВт, до 2200 кВт. Також, у заяві було висловлене прохання надати послугу з приєднання електроустановок до електричних мереж та здійснити комплекс заходів з приєднання електроустановок до електричних мереж.

Розділом 4 Кодексу систем розподілу (далі - Кодекс), затвердженого Постановою НКРЕКП № 310 від 14.03.2018, регламентовані правовідносини, які виникають під час приєднання електроустановок споживачів до електромереж операторів системи розподілу.

Цей розділ регулює відносини, які виникають під час приєднання новозбудованих, реконструйованих чи технічно переоснащених електроустановок замовників до електричних мереж та під час зміни технічних параметрів електроустановок замовників (п. 4.1.1 Кодексу).

Послуга з нестандартного приєднання надається на підставі типового договору про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу "під ключ" або з проектуванням лінійної частини приєднання замовником, який є публічним договором приєднання та укладається з урахуванням статей 633, 634, 641, 642 Цивільного кодексу України за відповідною типовою формою, наведеною в додатку до цього Кодексу (далі - договір про нестандартне приєднання) (п. 4.1.2 Кодексу).

Пунктом 4.5.6 Кодексу передбачено, що Технічні умови на нестандартне приєднання разом із розрахунком вартості плати за приєднання до електричних мереж та рахунком на оплату вартості послуги приєднання надаються замовнику не пізніше 10 робочих днів починаючи з наступного робочого дня від дати реєстрації заяви про приєднання та 20 робочих днів у разі необхідності їх погодження з ОСП або іншими суб`єктами господарювання (крім ОСП) у випадках, передбачених пунктом 4.1.29 глави 4.1 цього розділу.

На підставі заяви позивача, відповідач керуючись п. 4.1.2 Кодексу, відповідно до якого ОСР не має права відмовити в приєднанні електроустановок замовника до системи розподілу за умови дотримання замовником вимог цього розділу, направив позивачу пропозицію про укладення договору про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником.

Позивач підписав договір з протоколом розбіжностей та додатками до нього. Після підписання договору позивачем було проведено оплату 50% від вартості нестандартного приєднання у розмірі 1005420,00 грн., яка була розрахована відповідачем відповідно до Методики (порядку) НКРЕКП №1965 від 18.12.2018 та Постанови НКРЕКП №2461 від 22.11.2019 "Про затвердження ставок плати за нестандартне приєднання потужності та ставок плати за лінійну частину приєднання", якою були за твердженні ставки плати за нестандартне приєднання потужності на 2020 рік.

У свою чергу, відповідачем здійснено заходи, спрямовані на виконання умов договору. Зокрема, за дорученням відповідача, відповідно до умов договору на виконання проектно-вишукувальних робіт з організації приєднання об`єктів до електричних мереж відповідача № 8503-ДнОЭ від 24.04.2020 чинного на момент укладення договору. ФОП Косормигін Д.О. виконав Робочий проект реконструкції мережі 35 кВ ПС 150/35/6 "Грушівська-150" для приєднання земснаряду на промисловому майданчику добувної промисловості (збільшення дозволеної потужності споживання на 2 200 кВт по точці розподілу 95 1694 ("Л-Бас -32").

У зазначеному вище Робочому проекті, підписаному відповідачем, є вказівка про те, що він складений з метою реконструкції мережі 35 кВ ПС 150/35/6 "Грушевська-150" для приєднання земснаряду на промисловому майданчику добувної промисловості (збільшення дозволеної потужності споживання на 2 200 кВт по точці розподіл) 951694 ("Л-Бас -32").

Таким чином, обидві сторони здійснили дії, спрямовані на виконання ними умов договору про нестандартне приєднання.

Суд звертає увагу, що основною метою укладення договору є збільшення дозволеної потужності споживання на 1300 кВт для доведення загальної потужності до 2200 кВт. Отже договір спрямований на досягнення конкретного результату.

Тому договір про нестандартне приєднання до електричних мереж № від 07.07.2020 є таким, що спрямований на виконання реальних правових наслідків оскільки в будь-якому випадку позивач мав на меті збільшити потужність, а відтак звернувся до позивача із заявою про приєднання електроустановки певної потужності. В свою чергу, відповідач отримавши вказану заяву надав пропозицію укласти договір, в результаті чого сторонами було підписано договір про нестандартне приєднання до електричних мереж системи розподілу з проектуванням лінійної частини приєднання замовником № від 07.07.2020. Відповідач разом із пропозицією укласти договір направляв позивачу примірник цього договору з Технічними умовами, додатковою угодою до нього та рахунком на оплату. З даних документів вбачається, що у позивача була існуюча потужність 900 кВт, яку просить збільшити до 2200 кВт, тобто на 1300 кВт. Таким чином, якщо допустити, що позивачу для здійснення своєї діяльності вистачало дозволеної потужності, у будь-якому випадку він звернувся із заявою про збільшення потужності і позивач для цього вчиняв відповідні дії. А отже, оспорюваний договір спрямований на настання правових наслідків, навіть у випадку якщо такі наслідки для позивача стали непотрібними.

Суд, за результатами розгляду справи вважає, що фактично позивач бажає досягнення передбаченого договором результату (збільшення дозволеної потужності), але не погоджується з необхідністю виконання деяких робіт, що впливають на вартість послуг відповідача.

Суд звертає увагу, що незгода із вартістю послуг, або поставлення під сумнів необхідність виконання окремих робіт для досягнення мети договору не може бути підставою для визнання недійсним договору. У цьому випадку, за наявності до того підстав, позивач може ставити питання про внесення змін до договору або ж заперечувати проти оплати деяких робіт, які він вважає не потрібними для досягнення мети договору. Тобто цей спір є спором, що виникає при виконанні договору, а не у зв`язку з його недійсністю.

Посилання позивача на ті обставини, що відповідач не сам виконував роботи, а уклав договір на виконання проектно-вишукувальних робіт з організації приєднання об`єктів до електричних мереж №8503-ДНОЭ від 24.04.2020 з ФОП Косормигіним Д.О., що не було необхідним не приймається судом, оскільки умовами оспорюваного договору передбачено право виконавця залучати підрядні організації (п.3.3.1 договору). Умовами договору визначено, що виконавець забезпечує приєднання електроустановок об`єкта замовника до електричних мереж (будівництво, реконструкція, технічне переоснащення та введення в експлуатацію електричних мереж зовнішнього електрозабезпечення об`єкта замовника від точки забезпечення потужності до точки приєднання) до електричних мереж систем розподілу відповідно до схеми зовнішнього електрозабезпечення і проектної документації та здійснює підключення електроустановок об`єкта замовника до електричних мереж системи розподілу на умовах цього договору (п.2.1), а замовник оплачує виконавцю вартість послуг приєднання до електричних мереж систем розподілу на умовах цього договору (п.2.2).

Згідно зі ст.ст. 74, 77 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 79 Господарського процесуального кодексу України).

З урахуванням викладеного, надані відповідачем докази є більш вірогідними, ніж докази, надані позивачем. Таким чином, суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання недійсним оспорюваного договору.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 10.02.2010 у справі "Серявін та інші проти України" зауважив, що хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення. З урахуванням розглядуваних відносин, надані у численних поясненнях сторін інші аргументи стосуються викладених та проаналізованих у рішенні обставин та доводів сторін, доповнюють та конкретизують доводи викладені у позові та відзиві, не змінюють сутність правовідносин та їх оцінку, надану судом, і, відповідно, не потребують окремої оцінки.

Відповідно до ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати покладаються на позивача.

Керуючись ст.ст. 2, 46, 73, 74, 76, 77-79, 86, 91, 129, 233, 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" до Акціонерного товариства "ДТЕК Дніпровські електромережі" про визнання договору недійсним - відмовити повністю.

Судові витрати Акціонерного товариства "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат" покласти на Акціонерне товариство "Марганецький гірничо-збагачувальний комбінат".

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Центрального апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено 24.06.2022

Суддя О.М. Крижний