ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

"20" червня 2022 р. м. Вінниця Cправа № 902/1176/21

Господарський суд Вінницької області у складі судді Маслія І.В. при секретарі судового засідання Шушковій А.П.

за участю представників

прокурор Ярмощук В.П., службове посвідчення №057999 від 12.11.2020;

позивача Педченко Г.О., службове посвідчення №0175 від 29.05.2018;

відповідача Гончар О.І., ордер ВН №193964 від 21.12.2021,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду матеріали справи

за позовом: Першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури (вул. Монастирська, 33, м. Вінниця, 21001) в інтересах держави в особі: Державної екологічної інспекції у Вінницькій області (вул. 600-річчя, 19, м. Вінниця, 21000)

до: Державного підприємства "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" (вул. Люсі Яворської, 57, с. Шабельня, Гайсинський район, Вінницька область, 22733)

про стягнення 999659 грн.,

В С Т А Н О В И В :

Перший заступник керівника Вінницької обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Вінницької області з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області до Державного підприємства "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" про стягнення матеріальної шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства, у розмірі 999 659,00 грн.

Відповідно до витягу з протоколу автоматизованого розподілу судової справи від 29.11.2021 дану справу передано на розгляд судді Маслію І.В.

Ухвалою від 01.12.2021 суд постановив відкрити провадження у справі №902/1176/21, розгляд справи здійснити за правилами загального позовного провадження та підготовче засідання у справі призначити на 21 грудня 2021 року.

21.12.2021 на адресу суду від відповідача надійшла заява про залишення без руху позовної заяви.

На визначену судом дату (21.12.2021) в судове засідання з`явились усі учасники процесу. За наслідками судового засідання суд протокольними ухвалами відмовив у задоволенні заяви відповідача про залишення без руху позовної заяви, задовольнив усне клопотання представника позивача про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та відклав підготовче засідання на 25.01.2022. Крім того встановив відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до 17.01.2022.

17.01.2022 до суду від відповідача надійшов відзив на позовну заяву.

18.01.2022 від позивача до суду надійшли письмові заперечення на заяву про залишення без руху позовної заяви.

21.01.2022 до суду від представника відповідача надійшла заява про перенесення підготовчого засідання на іншу дату.

25.01.2022 від позивача до суду надійшло клопотання про перенесення підготовчого засідання.

На визначену судом дату (25.01.2022) в судове засідання з`явився прокурор, який не заперечив щодо відкладення розгляду справи.

Ухвалою від 25.02.2022 суд постановив відкласти підготовче засідання на 28.02.2022 о 10:30 год.

25.01.2022 до суду від позивача надійшло клопотання про відкладення підготовчого засідання та проведення судового засідання за відсутності його представника.

27.01.2022 від прокурора надійшла відповідь на відзив.

На визначену судом дату (28.02.2022) у судове засідання представники сторін не з`явились. Суд постановив задовольнити клопотання позивача про відкладення підготовчого засідання та долучити усі вищевказані документи до матеріалів справи.

Ухвалою від 28.02.2022 суд постановив відкласти підготовче засідання на 21.03.22 о 11:00 год.

21.03.2022 на адресу суду від відповідача надійшло заперечення на відповідь на відзив.

За наслідками судового засідання 21.03.2022 суд протокольною ухвалою постановив оголосити перерву у судовому засіданні до 11.04.2022 о 10:30 та зобов`язати позивача надати до суду письмові пояснення по суті спору.

06.04.2022 на адресу суду засобами електронного зв`язку надійшли пояснення Державної екологічної інспекції у Вінницькій області по суті спору б/н без дати.

Ухвалою від 07.04.2022 суд постановив залишити вищевказані пояснення без розгляду у зв`язку із відсутністю електронного цифрового підпису.

08.04.2022 до суду надійшли пояснення прокурора по суті спору.

11.04.2022 від відповідача надійшли заперечення на пояснення позивача.

На визначену судом дату (11.04.2022) у судове засідання з`явились прокурор та представник відповідача, які не заперечили проти закриття підготовчого провадження та призначення справи для розгляду по суті.

Ухвалою від 11.04.2022 суд постановив закрити підготовче провадження у справі №902/1176/21 з 01.05.2022 та призначити справу № 902/1176/21 для судового розгляду по суті на 11 травня 2022 р. о 10:30.

15.04.2022 до суду від позивача надійшли пояснення по справі.

05.05.2022 від прокурора до суду надійшли пояснення.

10.05.2022 до суду від відповідача надійшла заява про відкладення розгляду справи.

На визначену судом дату 11.05.2022 в судове засідання з`явились прокурор та представник позивача.

За наслідками судового засідання 11.05.2022 суд протокольною ухвалою постановив оголосити перерву у судовому засіданні з розгляду справи по суті до 08.06.2022 о 10:00.

Враховуючи неявку у судове засідання представника відповідача, суд ухвалою від 12.05.2022 повідомив відповідача про дату, час та місце наступного судового засідання у порядку визначеному ст. 120, 121 ГПК України.

На визначену судом дату 08.06.2022 в судове засідання з`явились усі учасники процесу.

За наслідками судового засідання 08.06.2022, на підставі усного клопотання представника відповідача, суд протокольною ухвалою постановив оголосити перерву у судовому засіданні з розгляду справи по суті до 20.06.2022 о 11:30.

На визначену судом дату 20.06.2022 в судове засідання з`явились усі учасники процесу.

Прокурор та представник позивача в судовому засіданні підтримали позовні вимоги у повному обсязі та просили їх задовольнити.

Представник відповідача проти задоволення позову заперечив та просив відмовити у задоволенні позову у повному обсязі, крім того представником відповідача в судовому засіданні подано промову в судових дебатах, яку долучено судом до матеріалів справи.

Відповідно до ст. 219 Господарського процесуального кодексу України, рішення у даній справі прийнято у нарадчій кімнаті.

Після виходу суду з нарадчої кімнати, у судовому засіданні 20.06.2022 судом проголошено вступну та резолютивну частину рішення та повідомлено, що повне рішення буде складено у термін, передбачений ч. 6 ст. 233 ГПК України.

Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор посилається на наступне.

На підставі звернення жителя с. Кленове Тульчинського району Вінницької області (вх. 339-С/20 від 23.10.2020) та у відповідності до Погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) №3.1/1428ПГ від 26.10.2020 (вх. №2777/20 від 26.10.2020), Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області з 29.10.2020 по 10.11.2020 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Державним підприємством «Дашівське досвідне лісомисливське господарство» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів (акт перевірки № 622/ВН від 10.11.2020) встановлено ряд порушень лісового та природоохоронного законодавства, що заподіяли шкоду навколишньому природному середовищу.

Зокрема, виявлено незаконну рубку 114 дерев різних порід та діаметрів у кварталі 75 виділи 2, 4 в межах Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ» на території Дашівської територіально об`єднаної громади Вінницької області, що є порушенням ст.ст. 9-1, 25, 26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України».

Діаметри пнів дерев у корі біля шийки кореня та породи дерев підтверджуються польовими переліковими відомостями, які є додатками до акту перевірки № 622/ВН від 10.11.2020.

Згідно проведених Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області розрахунків розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди (згідно з додатком № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 № 541) внаслідок незаконної порубки 114 дерев у кварталі 75 виділи 2,4 Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ» завдано шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 999 659,00 грн. (48 дерев у виділі 2 - 406607 грн, 66 дерев у виділі 4 - 593052 грн), яка, за інформацією позивача, відповідачем в добровільному порядку не сплачена.

Відповідач, у відзиві на позовну заяву, заперечує проти позову. Суть заперечень зводиться до того, що згідно з позовом протиправне діяння полягає в незаконній порубці 114 дерев різних порід та діаметрів у кварталі 75 виділи 2, 4 в межах Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ» на території Дашівської територіально об`єднаної громади Вінницької області, якою завдано шкоду державі в розмірі 999 659,00 грн.

Так, за фактом незаконної порубки вищевказаних дерев було зареєстровано кримінальне провадження 0000011 дата реєстрації провадження (виділення матеріалів досудового розслідування): 28.01.2020 року.

Цим документом підтверджується, що державою через досудове розслідування та досудове слідство в особі органу досудового розслідування слідчого відділу УСБУ у Вінницькій області належним чином здійснюється захист держави від кримінального правопорушення, в тому числі і групою прокурорів, які відповідно до частини 2 статті 36 Кримінального процесуального кодексу України здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Розгляд позову першого заступника керівника Вінницької обласної прокуратури Гайворона В.М. від 24.11.2021 року № 12-116 вих. 21 без дотримання порядку, визначеного Кримінальним процесуальним кодексом України порушує загальні засади правосуддя, в тому числі порушує презумпцію невинуватості без забезпечення доведеності вини в порядку КПК України.

Фактично прокуратурою у прихованій формі через розгляд позову в порядку господарського судочинства здійснюється розгляд цивільного позову в кримінальному провадженні, проте при цьому не забезпечується право на захист осіб, яких підозрюють у вчиненні злочинів.

У цій господарській справі є неправомірним розгляд завдання державі шкоди кримінальним правопорушенням не в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Також відповідач вважає, що відсутні передбачені законом підстави для звернення заступника керівника Вінницької обласної прокуратури з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, наголошуючи на тому, що прокурор звернувся до суду фактично підміняючи собою Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області, яка повинна та має можливість захищати інтереси держави у даних правовідносинах.

Крім того, відповідач вважає, що Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області було незаконно ініційовано та здійснено позаплановий захід державного контролю діяльності державного підприємства «Дашівське досвідне лісомисливське господарство», оскільки звернення не встановленого конкретного жителя с. Кленове Тульчинського району Вінницької області, на яке здійснене посилання як підстава для проведення позапланового заходу, є анонімним зверненням і розгляду не підлягає, а відповідно, і не могло бути підставою для проведення перевірки, правовим наслідком чого є те, що такий незаконний захід контролю не може породжувати виникнення законних підстав для застосування до державного підприємства «Дашівське досвідне лісомисливське господарство» відповідальності.

За встановлення протиправності проведення позапланового заходу у суду відсутня необхідність надавати оцінку встановленим під час позапланового заходу, оскільки вказані обставини не підлягають дослідженню судом в силу того, що останнім має бути зроблено висновок щодо незаконності проведення такого позапланового заходу.

У зв`язку з вищевикладеним, відповідач просить суд відмовити повністю у задоволенні позовної заяви про стягнення завданої порушенням природоохоронного законодавства шкоди у сумі 999 659,00 грн.

Заперечуючи доводи відповідача, прокурор, у відповіді на відзив на позовну заяву наголошує на тому, що організація і забезпечення охорони та захисту лісів, яка передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження та охорону лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень, покладається на постійних лісокористувачів.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Постійним лісокористувачем ділянок лісу в межах території кварталу 75 виділи 2,4 де мали місце факти незаконної порубки лісу є Державне підприємство «Дашівське досвідне лісомисливське господарство».

Таким чином, саме ДП «Дашівське ДЛМГ» не забезпечило охорону і збереження лісу, допустило незаконну порубку, внаслідок чого навколишньому природному середовищу спричинено збиток у сумі 999 659,00 грн.

Сам факт внесення даних до Єдиного реєстру досудових розслідувань та проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 00000 з метою встановлення винних осіб та притягнення їх до кримінальної відповідальності за вчинення кримінальних правопорушень, пов`язаних з незаконною порубкою дерев, є лише свідченням вжиття заходів по притягненню винних фізичних осіб до встановленої законом відповідальності за допущені ними правопорушення.

Підстави та предмет позову у даній справі та предмет досудового розслідування у зазначеному вище кримінальному провадженні не є тотожними.

Відтак, встановлення та притягнення винних фізичних осіб до кримінальної відповідальності не перешкоджає розгляду позову про цивільно- правову відповідальність відповідача, як юридичної особи.

Щодо доводів відзиву про те, що на думку відповідача Державна екологічна інспекція не є стороною у даній справі прокурор зазначає наступне.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Оскільки у даному спорі прокурор звернувся з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області, відтак остання в силу закону набула статусу позивача.

Щодо доводів відзиву про відсутність у прокурора підстав для представництва інтересів держави, прокурор наголошує, що інспекцією у листопаді 2020 року проведено позапланову перевірку додержання природоохоронного законодавства в діяльності відповідача і у зв`язку із виявленими порушеннями лісового законодавства нараховано 999659,00 грн збитків, заподіяних підприємством внаслідок незаконної рубки дерев.

Таким чином, орган, який уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (Державна екологічна інспекція у Вінницькій області), про порушення відповідачем лісового законодавства та про наявну шкоду в сумі 999659,00 грн був обізнаний ще з листопада 2020 року, оскільки самостійно його виявив та нарахував зазначений розмір шкоди.

З метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, на підставі ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Вінницькою обласною прокуратурою 07.10.2021 на адресу Державної екологічної інспекції надіслано лист № 12-21вих-21 щодо надання інформації про вжиті заходи щодо стягнення з ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" зазначеної шкоди.

Згідно отриманої відповіді від 18.10.2021 № 1856/12/21 вбачається, що екологічна інспекція з позовом про стягнення шкоди, завданої навколишньому природному середовищу діяльністю ДП "Дашівське ДЛМГ", в сумі 999 659,00 грн не зверталася, можливості самостійно звернутися до суду не має (внаслідок недостатнього фінансування на сплату судового збору) та не заперечує проти звернення Вінницької обласної прокуратури з відповідним позовом.

Отже, інспекція, будучи обізнаною про порушення відповідачем лісового законодавства та нараховану суму шкоди, упродовж року з дня виявлення правопорушення та нарахування збитків не звернулася з позовом до суду про стягнення з відповідача зазначеної суми шкоди. Не вжито інспекцію такі заходи і з дня надання відповіді на запит обласної прокуратури. Таким чином, Державна екологічна інспекція у Вінницькій області мала розумний строк (майже 1 рік до отримання запиту обласної прокуратури та більше двох тижнів після надходження такого запиту) для вжиття заходів до стягнення нарахованої шкоди, однак цього не зробила.

Наведене, на думку прокурора, свідчить про бездіяльність уповноваженого органу, що є підставою для реалізації прокурором наданих представницьких повноважень у спірних правовідносинах.

Щодо відсутності в додатках до позовної заяви звернення жителя с. Кленове Тульчинського району Вінницької області, що стало підставою для проведення позапланової перевірки відповідача Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області, прокурор зазначає, що предметом позову є стягнення матеріальної шкоди, завданої правопорушенням природоохоронного законодавства.

Вказане звернення не є доказом, що підтверджує чи спростовує факти встановлені перевіркою та не впливає на підстави проведення розрахунку розміру шкоди заподіяної державі внаслідок виявленого інспекцією правопорушення, а відтак не потребує долучення до матеріалів цієї справи.

Враховуючи викладене, за твердженням прокурора, наведені відповідачем у відзиві доводи є надуманими та не можуть бути враховані при розгляді справи.

Також, суд зазначає, що в матеріалах справи наявні заперечення відповідача на відповідь на відзив, пояснення позивача щодо позовних вимог, міркування відповідача щодо пояснень позивача, додаткові пояснення прокурора та промова в судових дебатах представника відповідача, які досліджені судом.

Розглянувши подані документи і матеріали, заслухавши пояснення прокурора та представників сторін, з`ясувавши фактичні обставини на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті судом встановлено наступне.

Основним видом діяльності Державного підприємства «Дашівське досвідне лісомисливське господарство» є ведення лісового та мисливського господарства, заготівля та реалізація деревини.

Загальна площа земель лісового фонду Державного підприємства «Дашівське досвідне лісомисливське господарство» становить 6066,8 гектар.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно земельна ділянка з кадастровим номером :01:000:0545 з цільовим призначенням для ведення лісового господарства і пов`язаних з ним послуг, загальною площею 808,909 га знаходиться на праві постійного користування у ДП «Дашівське ДЛМГ».

Згідно даних, що містяться в Публічній кадастровій карті України в межах земельної ділянки з кадастровим номером :01:000:0545 розташований ботанічний заказник загальнодержавного значення «Дашівський».

Відповідно до п. 1.2 Положення про ботанічний заказник загальнодержавного значення «Дашівський», затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 15.02.2012 № 68, заказник розташований у кварталах 75 та 76 Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ».

Згідно охоронного зобов`язання, підписаного у 2012 році Державним управлінням охорони навколишнього природного середовища у Вінницькій області з ДП «Дашівське ДЛМГ», останнє зобов`язується забезпечити режим охорони та збереження ботанічного заказника загальнодержавного значення «Дашівський».

У відповідності до Погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) №3.1/1428ПГ від 26.10.2020 (вх. №2777/20 від 26.10.2020) та Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області з 29.10.2020 по 10.11.2020 проведено позаплановий захід, на підставі звернення жителя с. Кленове Тульчинського району Вінницької області (вх. 339-С/20 від 23.10.2020), державного нагляду (контролю) щодо дотримання Державним підприємством «Дашівське досвідне лісомисливське господарство» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів (акт перевірки № 622/ВН від 10.11.2020) встановлено ряд порушень лісового та природоохоронного законодавства, що заподіяли шкоду навколишньому природному середовищу.

Зокрема, в п. 13 опису виявлених порушень вимог законодавства акту перевірки № 622/ВН від 10.11.2020 зазначено, що при натурному обстеженні лісових масивів Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ» було виявлено ряд пнів незаконної рубки дерев у межах ботанічного заказника загальнодержавного значення «Дашівський», пні зазначених дерев у корі, сироростучі та зрізані із заниженням рівня, тобто утоплені в землю та присипані зверху землею або порубковими рештками, в загальній кількості 114шт., з них: у кварталі 75 виділ 2 породи ясен з діаметрами пнів біля шийки кореня 40см.-1шт., 48см.-1шт., 52см.- 1шт., 54см.-2шт., 55см.-1шт., 57см.- 1шт., 58см.-1шт., 59см.-1шт., 60см.- 4шт., 62см.-3шт., 64см.-1шт., 68см.- 1шт., 69см.-1шт., 72см.-1шт., 73см.- 1шт., 75см.-1шт., 78см.-1шт., 80см.- 2шт., 90см.-2шт., 100см.-1шт., 105см.- 1 шт.. Породи дуб з діаметром пнів біля шийки кореня 42см.-1шт., 60см.-1шт., 65см.-1шт„ 70см.-1шт., 80см.-2шт., 84см.-1шт., 85см.-1шт.. Породи граб з діаметром пнів біля шийки кореня 20см.-1шт., 24см.-1шт., 34см.-1шт., 40см.-3шт., 44см.-1шт., 50см.-1шт., 58см.-1шт., 85см.-1шт., Породи липа з діаметром пнів біля шийки кореня 40см.-1шт. у кварталі 75 виділ 4 породи ясен з діаметрами пнів біля шийки кореня 34см.-1шт., 44см.-2шт., 48см.-2шт., 50см.-4шт., 51см.-1 шт., 53см.-1шт., 54см.-4шт., 55см.-1шт., 56см.-3шт., 57см.-1шт., 58см.-1шт., 59см.-1шт., 60см.-5шт., 61см.-2шт., 62см.-1шт., 63см.-1шт., 64см.-5шт., 66см.-1шт., 68см.-1шт., 70см.-6шт., 76см.-1шт., 79см.-1шт., 80см.-4шт., 81см.-1шт., 85см.-1шт., 88см.-1шт., 89см.-2шт., 90см.-1шт., 100см.-3шт., 110см.-1шт., породи дуб з діаметрами пнів біля шийки кореня 50см.-1шт., 52см.-1шт., 56см.-1шт., 60см.-1шт., 66см.-1шт. породи граб з діаметром пня біля шийки кореня 50см.-1шт.

Діаметри пнів дерев у корі біля шийки кореня та породи дерев підтверджуються польовими переліковими відомостями, які є додатками до акту перевірки № 622/ВН від 10.11.2020.

Згідно проведених Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області розрахунків розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди (згідно з додатком № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 № 541) внаслідок незаконної порубки 114 дерев у кварталі 75 виділи 2,4 Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ» завдано шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 999 659,00 грн. (48 дерев у виділі 2 - 406607 грн, 66 дерев у виділі 4 - 593052 грн).

Як слідує з матеріалів справи, на адресу відповідача позивачем направлено претензію № 55/6/21 від 11.01.2021, яка останнім залишена без задоволення.

Також судом встановлено, що за даним фактом 28.01.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за № 0000011 про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 246 КК України за фактом організації групою посадових осіб суб`єктів господарювання регіону незаконної порубки, перевезення, зберігання дерев державних та комунальних підприємств з метою їх подальшого переміщення через митний кордон України та приховуванням від митного контролю.

За результатами досудового розслідування відносно чотирьох службових осіб ДП «Дашівське ДЛМГ» у 2021 році до суду скеровано обвинувальні акти за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367 КК України, що призвели до здійснення незаконних рубок лісу на території ДП «Дашівське ДЛМГ».

Досудовим розслідуванням не встановлено винних осіб у здійсненні незаконної рубки 114 дерев різних порід та діаметрів у кварталі 75 виділи 2, 4 в межах Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ» в межах території ботанічного заказника загальнодержавного значення «Дашівський».

Прокурор стверджує, що оскільки відповідач як постійний лісокористувач не виконав покладених на нього обов`язків, зокрема, із забезпечення охорони і збереження лісів на підвідомчій йому території, розташованій в межах території кварталу 75 виділи 2, 4 допустив порубку дерев, чим спричинено матеріальну шкоду лісовому фонду України, що перебуває під охороною держави, тому має понести відповідальність у вигляді відшкодування шкоди у розмірі, визначеному згідно з вимогами чинного законодавства, а саме у розмірі 999 659,00 грн.

Надаючи правову кваліфікацію викладеним обставинам, з урахуванням фактичних та правових підстав позовних вимог і заперечень проти них, суд виходить з наступного.

Мета та підстави представництва прокурором інтересів держави в суді визначені ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру", відповідно до якої прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини.

Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень (ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

Суд погоджується з твердженнями прокурора про наявність обставин, що є підставою для представництва прокурором інтересів держави в спірних правовідносинах, виходячи з наступного.

Так, органом, уповноваженим державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, є саме позивач - Державна екологічна інспекція у Вінницькій області, що підтверджується Положенням про територіальні та міжрегіональні територіальні органи Держекоінспекції, затвердженого Наказом Міністерства енергетики та захисту довкілля України від 07.04.2020 № 230. Відповідно до п.2 р.II даного Положення Інспекція здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства, зокрема, про охорону, захист, використання та відтворення лісів щодо здійснення комплексу необхідних заходів захисту для забезпечення охорони лісів від незаконних рубок.

Проте позивач самостійно не вчинив необхідних дій щодо захисту законних інтересів держави в суді попри те, що ним були виявлені порушення з боку відповідача в листопаді 2020 року.

Листом від 07.10.2021 № 12-20 вих-21 Вінницька обласна прокуратура повідомила про виявлення у діяльності ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" порушень природоохоронного законодавства та завдання державі збитків, у зв`язку з чим просила Державну екологічну інспекцію у Вінницькій області у найкоротший строк повідомити: чи відшкодовано ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" заподіяну шкоду в розмірі 999659,00 грн; які заходи вживалися інспекцією щодо стягнення зазначеної шкоди та їх результати; чи зверталась інспекція до суду (має намір звернутися) щодо стягнення зазначеної шкоди. Одночасно просила надати копії матеріалів перевірки ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство", нарахування шкоди, документів про вжиті заходи щодо її відшкодування.

У відповідь на даний лист Державна екологічна інспекція у Вінницькій області листом від 11.10.2021 № 3562/12/21 повідомила про наступне: ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" станом на 11.10.2021 не сплатило збитки в розмірі 999 659,00 грн за незаконну порубку дерев; Інспекція не зверталася до суду із позовною заявою про стягнення збитків в примусовому порядку у зв`язку з відсутністю достатнього фінансування на сплату судового збору. Додатково Інспекція не заперечила щодо можливості здійснення Вінницькою обласною прокуратурою представництва інтересів держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області та надала засвідчені копії запитуваних у листі від 07.10.2021 №12-20 вих-21 документів.

Листом від 23.11.2021 № 12-112 вих-21 Вінницька обласна прокуратура повідомила позивача про звернення до Господарського суд Вінницької області з позовною заявою в інтересах держави в особі позивача про стягнення з ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" 999 659,00 грн. шкоди.

На підставі викладеного суд дійшов висновку про наявність у спірних правовідносинах достатніх фактичних та правових підстав для представництва прокурором інтересів держави в особі позивача.

Що стосується позовних вимог прокурора про стягнення з відповідача 999 659,00 грн. шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев, суд керується наступним.

Відповідно до ч.1 ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

За приписами ст.66 Конституції України кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Зафіксовані факти незаконної порубки дерев є порушенням вимог статті 91 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», якою визначено, що спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення здійснюється в межах ліміту на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, затвердженого органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а також на підставі дозволів.

Статтею 38 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» визначено, що на території парків-пам`яток садово-паркового мистецтва забороняється будь-яка діяльність, що не пов`язана з виконанням покладених на них завдань і загрожує їх збереженню.

Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених парками-пам`ятками садово-паркового мистецтва, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Відповідно до охоронного зобов`язання від 01.08.2021 року зазначено, що на території заказника обмежується або забороняється діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим Положенням про заказник. Відповідно до Положення про заказник зазначено, що користувач здійснює свою діяльність на території Парку у відповідності до Конституції України, Законів України «Про охорону навколишнього природного середовища», «Про природно-заповідний фонд України», «Про екологічну мережу України», інших законів та нормативно правових актів та цього Положення, забезпечує та несуть відповідальність за належне утримання ботанічного заказника і додержання встановленого режиму його території .

Відповідно до роз`яснення Міністерства екології та природних ресурсів України № 4448/04 від 09.10.2018 року статтею 14 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» надано визначення режиму об`єкту природно-заповідного фонду - це сукупність науково-обґрунтованих екологічних вимог, норм і правил, які визначають правовий статус, призначення цих територій та об`єктів, характер допустимої діяльності в них, порядок охорони, використання і відтворення їх природних комплексів.

Відповідно до статті 91 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Статтею 62 Закону України «Про природно-заповідний фонд України» визначено, що Державний контроль за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, посадовими особами служби державної охорони природно-заповідного фонду України та іншими уповноваженими законом державними органами.

Відповідно до ст. 26 ЗУ «Про природно-заповідний фонд України», на територіях заказників забороняються рубки головного користування, суцільні, прохідні, лісовідновні та поступові рубки, видалення захаращеності, а також полювання та інша діяльність, що суперечить цілям і завданням, передбаченим положенням про заказник.

Господарська, наукова та інша діяльність, що не суперечить цілям і завданням заказника, проводиться з додержанням загальних вимог щодо охорони навколишнього природного середовища.

Власники або користувачі земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів, оголошених заказником, беруть на себе зобов`язання щодо забезпечення режиму їх охорони та збереження.

Спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення здійснюється в межах ліміту на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, затвердженого органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, а також на підставі дозволів.

Відповідно до ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації, як правило, в повному обсязі без застосування норм зниження розміру стягнення та незалежно від збору за забруднення навколишнього природного середовища та погіршення якості природних ресурсів. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди.

Згідно з ст. 64 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», порушення законодавства України про природно-заповідний фонд тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільну або кримінальну відповідальність.

Відповідальність за порушення законодавства про природно-заповідний фонд несуть особи, винні у, зокрема, невжитті заходів щодо попередження і ліквідації екологічних наслідків аварій та іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду, а також порушенні вимог щодо використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Підставою деліктної відповідальності є протиправне шкідливе винне діяння особи, яка завдала шкоду. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти як неправомірність поведінки особи; вина завдавача шкоди; наявність шкоди; причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою. Наявність всіх вищезазначених умов є обов`язковим для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Таким чином, при вирішенні спорів щодо відшкодування шкоди, заподіяної порушенням вимог лісового законодавства у випадках встановлення контролюючими органами при проведенні перевірок дотримання природоохоронного законодавства факту правопорушення, слід виходити з того, що обов`язки із забезпечення охорони, захисту, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які й повинні нести відповідальність за невиконання та неналежне виконання згаданих обов`язків, зокрема, за незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок та пошкодження дерев.

Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а також і постійні лісокористувачі, вина яких полягає у допущенні та не перешкоджанні їх працівниками незаконному вирубуванню лісових насаджень (пошкодженню дерев) внаслідок неналежного виконання ними своїх службових обов`язків. Тобто проявом їх протиправної бездіяльності є незабезпечення працівниками постійних лісокористувачів охорони і захисту лісів, внаслідок чого відбувається вирубування дерев (пошкодження дерев).

Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача шкоди, заподіяної державі внаслідок порушення норм лісового та природоохоронного законодавства.

Загальні підстави відповідальності за завдану шкоду визначено у ст.1166 Цивільного кодексу України, з аналізу якої слідує, що будь-яка майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини (ч.2 ст.1166 Цивільного кодексу України).

Для відшкодування шкоди за правилами ст.1166 Цивільного кодексу України необхідно довести такі елементи:

1. Неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії.

2. Наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо).

3. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою та шкодою є обов`язковою умовою відповідальності та виражається в тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди.

4. Вина особи, що завдала шкоду.

Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Частиною 2 ст.19 Лісового кодексу України визначено, що обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, вжиття інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку, а також дотримання правил і норм використання лісових ресурсів покладено на постійних лісокористувачів.

Положеннями ст.63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

За приписами п.5 ч.1 ст.64 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до ст.86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб.

За змістом п.5 ч.2 ст.105 Лісового кодексу України відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів.

Підприємства, установи, організації зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України (ст.107 Лісового кодексу України).

Як встановлено судом вище, на підставі звернення жителя с. Кленове Тульчинського району Вінницької області (вх. 339-С/20 від 23.10.2020) та у відповідності до Погодження Державної екологічної інспекції України на проведення позапланового заходу зі здійснення державного нагляду (контролю) №3.1/1428ПГ від 26.10.2020 (вх. №2777/20 від 26.10.2020), Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області з 29.10.2020 по 10.11.2020 проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання Державним підприємством «Дашівське досвідне лісомисливське господарство» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів

За результатами проведення зазначеного вище позапланового заходу позивачем 10.11.2020 складено акт № 622/ВН, в якому зафіксовано факти правопорушень, вчинені Державним підприємством "Дашівське досвідне лісомисливське господарство", а саме виявлено незаконну рубку 114 дерев різних порід та діаметрів у кварталі 75 виділи 2, 4 в межах Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ» на території Дашівської територіально об`єднаної громади Вінницької області. Діаметри пнів дерев у корі біля шийки кореня та породи дерев підтверджуються польовими переліковими відомостями, які є додатками до акту перевірки № 622/ВН від 10.11.2020.

Згідно проведених Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області розрахунків розмірів лісопорушення та заподіяної ним шкоди (згідно з додатком № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 № 541) внаслідок незаконної порубки 114 дерев у кварталі 75 виділи 2,4 Дашівського лісництва ДП «Дашівське ДЛМГ» завдано шкоди навколишньому природному середовищу на загальну суму 999 659,00 грн. (48 дерев у виділі 2 - 406607 грн, 66 дерев у виділі 4 - 593052 грн), та пред`явлено претензію № 55/6/21 від 11.01.2021.

Суд зазначає, що правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час (контролю) визначені Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Так, за приписами ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) це діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних контрольних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушення вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

За приписами ст.20-2 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", до компетенції Інспекції належить здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів.

Відповідно до вимог ч.6 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Проаналізувавши матеріали справи, суд дійшов висновку про те, що акт перевірки № 622/ВН від 10.11.2020 містить відомості зазначені у п.6 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності". Також, в цьому акті зазначено детальний опис виявлених порушень з посиланням на відповідні вимоги законодавства. Отже, цей акт є належним доказом, в якому зафіксовані фактичні дані про протиправні діяння і порушення природоохоронного законодавства, і який є носієм доказової інформації про виявлені порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища та його дотримання.

Вказаний акт перевірки відповідачем в судовому порядку не оскаржений, а тому є чинним, зазначені в акті відомості відповідачем за допомогою належних і допустимих доказів не спростовані.

Таким чином, прокурором доведено, що на відповідних земельних ділянках мала місце незаконна порубка дерев, що свідчить про протиправність поведінки відповідача Державного підприємства " Дашівське досвідне лісомисливське господарство".

Суд, перевіривши відповідні розрахунки розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства внаслідок незаконної порубки дерев, зазначає, що вони здійснені Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області правомірно з урахуванням діаметрів пнів незаконно зрубаних дерев у відповідності до вимог чинного законодавства.

Заперечення відповідача, що завдана державі незаконною порубкою дерев шкода виникла не з вини ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство", а внаслідок протиправних дій інших осіб, тому в діях ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" відсутній склад деліктного правопорушення, що виключає підстави для притягнення відповідача до відповідальності у вигляді стягнення завданої шкоди, судом відхиляється, з огляду на наступне.

За змістом ч.2 ст.17 Лісового кодексу України спеціалізованим комунальним лісогосподарським підприємствам, іншим комунальним підприємствам, установам та організаціям, у яких створені спеціалізовані лісогосподарські підрозділи надаються у постійне користування ліси на землях комунальної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку.

Згідно з ч.2 ст.19 цього ж Кодексу на постійних лісокористувачів покладений обов`язок забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів; вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів.

В статті 63 Лісового кодексу України визначається, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів. Водночас, згідно із п.5 ст.65 цього ж Кодексу до основних вимог щодо ведення лісового господарства віднесено обов`язок підприємств, установ, організацій і громадян здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень.

Згідно з ч.1, 2 ст.86 Лісового кодексу України організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Власники лісів і постійні лісокористувачі зобов`язані розробляти та проводити у встановлений строк комплекс протипожежних та інших заходів, спрямованих на збереження, охорону та захист лісів.

Отже, враховуючи вищевикладені норми чинного законодавства, суд приходить до висновку, що саме на постійних лісокористувачів покладений обов`язок щодо забезпечення організації і захисту лісів з метою збереження та охорони лісів, зокрема, від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Як свідчать матеріали справи, незаконна порубка дерев відбулась на території і в межах земельних ділянок, наданих у постійне користування саме відповідачу.

Тому, з огляду на вищевикладене, саме відповідач мав здійснювати комплекс охоронних заходів, спрямованих, зокрема, на збереження природно-заповідного фонду (лісу) від самовільних незаконних порубок.

При цьому, суд приймає до уваги, що охорона і захист лісів є складовою частиною діяльності відповідача. Проте факт самовільної рубки дерев, про що складено акт №622/ВН від 10.11.2020, свідчить про неналежне виконання відповідачем обов`язку щодо здійснення заходів з охорони лісів від незаконних рубок.

Відповідно до правової позиції Верховного Суду, висловленої у постановах від 20.09.2018 у справі № 909/495/17, від 09.08.2018 у справі № 909/976/17, від 15.02.2018 у справі № 927/1096/16, від 27.03.2018 у справі №909/1111/16, від 20.08.2018 у справі № 920/1293/16, від 23.08.2018 у справі №917/1261/17, порушення вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених у сфері охорони, захисту та використання лісів, є підставою для покладення на постійного лісокористувача цивільно-правової відповідальності. При цьому, не важливо хто конкретно здійснював незаконне вирубування дерев на ділянках лісу, наданих у постійне користування, оскільки визначальним є факт порушення лісокористувачем встановлених правил лісокористування, що спричинило завдання державі збитків внаслідок незаконної рубки дерев третіми особами на підконтрольній лісокористувачу ділянці лісу.

Таким чином, обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних рубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження Дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та Збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Таким чином, саме ДП "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" не забезпечило охорону і збереження закріплених лісів, допустило їх незаконну порубку, внаслідок чого навколишньому природному середовищу заподіяно шкоду в розмірі 999659,00 грн., тому суд доходить висновку про наявність причинного зв`язку між протиправною поведінкою відповідача та її об`єктивним наслідком - заподіяною шкодою.

Оскільки у спорах про відшкодування шкоди вина відповідача презумується, тому саме відповідач мав довести відсутність його вини у заподіянні шкоди.

Відповідач, заперечуючи проти позову не надав допустимих, належних і достатніх доказів забезпечення належного виконання всіх заходів, направлених на збереження лісу, лісових насаджень, в їх сукупності з метою уникнення випадків незаконної порубки дерев.

Сам факт відкриття кримінального провадженя по факту вчинення кримінального правопорушення, пов`язаного з незаконною порубкою дерев не звільняє від відповідальності відповідача, оскільки господарське правопорушення має свої самостійні елементи, котрі визначаються нормами господарського, в т.ч. природоохоронного законодавства.

Отже, суд приходить висновку, що відповідач не довів відповідними засобами доказування відсутність своєї вини у заподіянні шкоди.

Окрім того, господарський суд, при вирішення даної справи враховує висновки, наведені Європейським судом з прав людини у справі "Проніна проти України", яким було вказано, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи.

З урахуванням висновків, до яких дійшов суд при вирішенні даного спору, суду не вбачається за необхідне надавати правову оцінку кожному із доводів наведених прокурором та позивачем в обґрунтування заявлених позовних вимог, а також заперечень відповідача, оскільки їх оцінка не може мати наслідком спростування висновків, до яких дійшов господарський суд під час вирішення даного спору.

Завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Статтею 14 ГПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності.

Згідно з положеннями статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів.

Кожній стороні судом була надана розумна можливість, представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони, в т.ч. подати докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, прийняти участь у досліджені доказів, надати пояснення, обґрунтувати перед судом переконливість поданих доказів та позицій по справі, скористатись іншими процесуальними правами.

Як зазначалось вище, суд процесуальним законом позбавлений права на збирання доказів по справі з власної ініціативи, що було б порушенням рівності прав учасників судового процесу.

Згідно з ч.4 ст. 13 ГПК України кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Враховуючи викладене, а також те, що під час вирішення даного спору судом встановлено факт порушення прав та охоронюваних законом інтересів позивача та встановлено наявність усіх чотирьох елементів складу господарського правопорушення, необхідних для стягнення збитків в порядку ст.1166 Цивільного кодексу України, суд дійшов висновку, що позовні вимоги прокурора щодо стягнення з відповідача шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев у загальній сумі 999 659,00 грн., є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви покладаються на відповідача відповідно до приписів ст. 129 ГПК України.

Керуючись статтями 2, 4, 5, 7, 8, 10, 11, 13, 14, 15, 18, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 86, 123, 129, 221, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241, 242, 326 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позов задовольнити повністю.

2. Стягнути з Державного підприємства "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" (вул. Люсі Яворської, 57, с. Шабельня, Гайсинський район, Вінницька область, 22733, ) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області (ГУК у Вінницькій області (смт. Дашів) 24062100; ; банк - Казначейство України (ел. адм. подат.); UA0002794) матеріальну шкоду, завдану правопорушенням природоохоронного законодавства в сумі 999 659,00 грн.

3. Стягнути з Державного підприємства "Дашівське досвідне лісомисливське господарство" (вул. Люсі Яворської, 57, с. Шабельня, Гайсинський район, Вінницька область, 22733, ) на користь Вінницької обласної прокуратури (вул. Монастирська, 33, м. Вінниця, 21001, ) 14994,89 грн. - витрат зі сплати судового збору.

4. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

5. Примірник повного судового рішення надіслати сторонам рекомендованим листом з повідомленням про вручення поштового відправлення та на відомі суду адреси електронної пошти: прокурора - ІНФОРМАЦІЯ_1, позивача - , відповідача - ІНФОРМАЦІЯ_2.

Апеляційна скарга на рішення подається протягом двадцяти днів з дня складання повного судового рішення (ч.1 ст.256 ГПК України).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано (ч.1 ст.241 ГПК України).

Апеляційна скарга подається у порядку, визначеному ст. 256, 257 ГПК України.

Повне рішення складено 24 червня 2022 р.

Суддя Ігор МАСЛІЙ

віддрук. прим.:

1 - до справи

2 - прокурору (вул. Монастирська, 33, м. Вінниця, 21001)

3 - позивачу (вул. 600-річчя, 19, м. Вінниця, 21000)

4 - відповідачу (вул. Люсі Яворської, 57, с. Шабельня, Гайсинський район, Вінницька область, 22733)