ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2022 р. Справа№ 910/12130/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Пашкіної С.А.

суддів: Чорногуза М.Г.

Шапрана В.В.

за участю секретаря судового засідання : Кулачок О.А.

представників сторін:

від прокурора - Кузьміна К.Г. прокурор відділу;

від позивача - Перепелицін К.М. самопредставництво;

від відповідача 1 - Павлов Р.В. самопредставництво;

від відповідача 2 - Павлов Р.В. самопредставництво;

від відповідача 3- не з`явився;

від відповідача 4 - Тарасун О.І. ( ордер серії АА №1162232 від 02.12.21);

розглянувши матеріали апеляційної скарги Першого заступника керівника Київської міської прокуратури

на рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021

у справі № 910/12130/21 (суддя Турчин С.О.)

за позовом Першого заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради

до 1.Київської міської державної адміністрації

2.Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації)

3.Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва «ПЛЄСО»

4.Товариства з обмеженою відповідальністю "Активна країна"

про визнання незаконним розпорядження, визнання недійсним інвестиційного договору

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 у справі №910/12130/21 у задоволенні позову відмовлено повністю.

Рішення місцевого господарського суду ґрунтується на тому, що:

- в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що станом на час прийняття розпорядження №9 від 11.01.2021 атракціон «Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова» підпадав під один із критеріїв атракціону підвищеної небезпеки, як і відсутні докази, що атракціон «Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова» належить до атракціону з лінійною швидкістю руху посадкових місць (відвідувачів) більше 5 м/с;

- вимога щодо наявності дозвільних документів на виконання робіт підвищеної небезпеки не був ні умовою участі в інвестиційному конкурсі, ні основним чи додатковим критерієм для визначення переможця;

- умовами положення «Про порядок проведення інвестиційних конкурсів для будівництва, реконструкції, реставрації тощо об`єктів житлового та нежитлового призначення, незавершеного будівництва, інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва» затвердженим рішенням Київської міської ради №528/1189 від 24.05.2007 (Положення) не встановлено обов`язку учасника надавати саме документи на підтвердження досвіду у здійсненні облаштування атракціону.

Не погоджуючись з рішенням, Київська міська прокуратура звернулась з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 та прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити повністю.

В апеляційній скарзі прокурор зазначає про те, що:

- офіційна письмова інформація компетентного органу - Головного управління Держпраці в Київській області, викладена в листі від 26.03.2021 про належність аукціону «Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова» до обладнання підвищеної небезпеки для відвідувачів і обслуговуючого персоналу, надана контролюючим органом, який уповноважений державою на здійснення державного контролю у вказаній сфері;

- крім того, доказом того, що атракціон канатна дорога через річку Дніпро є атракціоном підвищеної небезпеки, є виданий Головним управлінням Держпраці у Київській області 11.08.2021 дозвіл, яким ТОВ «Активна Країна» дозволяється виконувати монтаж, демонтаж, налагодження, технічне обслуговування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме: атракціони підвищеної небезпеки;

- наявність досвіду щодо експлуатації атракціонів підвищеної небезпеки є умовою участі в інвестиційному конкурсі;

- оцінка спроможності учасника забезпечити належне фінансування інвестиційної діяльності, має надаватись комісією на час проведення конкурсу, в противному випадку нівелюється значення вказаного критерію визначення переможця;

- завданням інвестиційного конкурсу є визначення на конкурсних засадах юридичної чи фізичної особи, яка забезпечить найкращі умови здійснення інвестиційної діяльності; відповідно до оспорюваного договору об`єктом інвестування є облаштування атракціону канатна переправа, тому ТОВ «Активна країна» фактично вкладає кошти у власні основні фонди, оскільки всі тимчасові споруди та обладнання, необхідне для організації експлуатації атракціону, як було так і залишиться у інвестора; стосовно можливого соціального ефекту для територіальної громади м.Києва, то територіальна громада не набуває жодних вигод від інвестиційної діяльності.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 21.01.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Першого заступника керівника Київської міської прокуратури на рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021, справу №910/12130/21 призначено до розгляду на 24.02.2022.

24.02.2022 розгляд справи №910/12130/21 не відбувся у зв`язку з перебуванням головуючого судді Пашкіної С.А. на лікарняному з 14.02.2022 по 25.02.2022.

Крім того, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" №64/2022 від 24.02.2022 року, затвердженого Законом України від 24.02.2022 року №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" №133/2022 від 14.03.2022 року частково зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 17.05.2022 № 341/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

З 01.04.2022 по 27.05.2022 головуюча суддя Пашкіна С.А. перебувала у відпустці.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 01.06.2022 розгляд апеляційної скарги Першого заступника керівника Київської міської прокуратури на рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 у справі №910/12130/21 призначено на 16.06.2022.

Колегією суддів встановлено, що в матеріалах справи наявний відзив на апеляційну скаргу відповідача 4, який надійшов до суду 01.02.2022, в якому відповідач 4 просить апеляційну скаргу Першого заступника керівника Київської міської прокуратури на рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 залишити без задоволення, рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 - без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач 4 зазначає про те, що:

- належним та допустимим доказом на підтвердження віднесення атракціону до обладнання підвищеної небезпеки може вважатись виключно технічна документація щодо останнього, якою передбачено характеристики, які підпадають хоча б під один підпункт п.3.1.3 Правил будови і безпечної експлуатації атракціонної техніки, затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 01.03.2006 №110. В свою чергу матеріали справи не містять технічної документації щодо атракціону «канатна переправа». Більше того, як було встановлено судом першої інстанції, а ні на момент проведення інвестиційного конкурсу, а ні на момент отримання листів від ГУ Держпраці в Київській області, а ні на момент розгляду справи в суді, проектна документація щодо атракціону «канатна переправа» не були розроблені;

- матеріали справи не містять жодного письмового доказу, на підтвердження того, що хоча б один з учасників надавав до конкурсної пропозиції письмові докази на підтвердження наявності досвіду;

- відповідно до п.6.2.24 Положення «Про порядок проведення інвестиційних конкурсів для будівництва, реконструкції, реставрації тощо об`єктів житлового та нежитлового призначення, незавершеного будівництва, інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва» затвердженого рішенням Київської міської ради №528/1189 від 24.05.2007 визначено вичерпний перелік документів та відомостей, які подаються учасником конкурсу разом із заявкою для участі в інвестиційному конкурсі, серед вказаного вичерпного переліку документів, відсутні саме документи, які підтверджують досвід учасника інвестиційного конкурсу, тобто, відповідно до положення відсутня вимога щодо наявності документально підтвердженого досвіду виконання, реалізації ідентичних (тотожних) інвестиційних договорів.

Від Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (відповідач 2) 07.02.2022 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач 2 просить апеляційну скаргу першого заступника керівника Київської міської прокуратури залишити без задоволення, рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 - без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач 2 зазначає про те, що:

- прокурор не навів положення закону, яке зобов`язує отримання дозвільних документів для експлуатації атракціонів підвищеної небезпеки до моменту укладання договору та експлуатації об`єкта;

- оскільки п.6.2.24 Положення визначено вичерпний перелік документів та відомостей, які подаються учасником конкурсу разом із заявкою для участі в інвестиційному конкурсі, враховуючи, що вимоги щодо наявності документів, які підтверджують досвід учасника інвестиційного конкурсу відсутні, доводи прокурора про ненадання Товариством документів на підтвердження досвіду не відповідають дійсним обставинам справи;

- конкурсні пропозиції та надані документи ТОВ «Скайпарк», ТОВ «Альппром», ТОВ «Меліор Девелопмент» та ТОВ «Цікава Знахідка» не відповідали вимогам інвестиційного конкурсу відповідно до протоколу розкриття конкурсної комісії, у зв`язку з чим розглядались пропозиції учасників - ТОВ «Активна Країна» та ТОВ «Зіплайн Інк», які відповідали умовам інвестиційного конкурсу; відповідачем запропоновано розмір щомісячного платежу (що є основним критерієм) 107 100,00грн (97100,00грн) додатково, в той час ТОВ «Зіплайн Інк» запропоновано щомісячний платіж в розмірі 15750грн (5 750,00грн додатково), що є меншим від пропозиції відповідача; водночас ТОВ «Зіплайн Інк» не надано пропозиції щодо розміру внеску на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м.Києва; отже документація відповідача відповідала вимогам інвестиційного конкурсу та який надав найбільшу фінансову пропозицію, що є основним критерієм для визначення переможця.

Від Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва «ПЛЄСО» (відповідач 3) надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач 3 просить відмовити в задоволенні апеляційної скарги першого заступника керівника Київської міської прокуратури на рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 та залишити рішення без змін.

У відзиві на апеляційну скаргу відповідач 3 зазначає про те, що:

- з матеріалів справи вбачається, що інвестиційна пропозиція ТОВ «Активна Країна» надало місту найвигіднішу фінансову пропозицію, що є основним критерієм для визначення переможця;

- прокуратура в позовній заяві не вказала та не надала доказів на підтвердження того, що станом на час прийняття розпорядження №9 об`єкт інвестування «Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханова острова» підпадав під один із критеріїв атракціону підвищеної небезпеки;

- жодних фактів здійснення ТОВ «Активна Країна» на стадії укладення інвестиційного договору діяльності, яка б створювала загрозу життю та здоров`ю громадян прокурором не встановлено та доказів небезпечної діяльності до позовної заяви не надано;

- ТОВ «Активна Країна» не зобов`язане надавати всю дозвільну документацію на стадії проведення конкурсу, а має отримати необхідні документи до початку його експлуатації.

В судове засідання апеляційного господарського суду не з`явився представник відповідача 3.

Враховуючи те, що учасники судового процесу про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, явка учасників судового процесу не визнано обов`язковою, неявка представника відповідача 3 не перешкоджає розгляду апеляційної скарги по суті, колегія суддів ухвалила розгляд апеляційної скарги у відсутності представника відповідача 3.

Дослідивши доводи апеляційної скарги, наявні матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора, представників: позивача, відповідача 1, відповідача 2, відповідача 4 судовою колегією встановлено.

У даній справі позов про визнання незаконним та скасування розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №9 від 11.01.2021 та визнання недійсним інвестиційного договору №050-13/і/220 від 04.02.2021 поданий до суду першим заступником керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради.

Так, статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 3 частини 1 статті 131-1 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до статті 23 Закону України "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з частиною 4 статті 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Частинами 1, 3 статті 4 Господарського процесуального кодексу України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до статті 53 Господарського процесуального кодексу України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Згідно із ч.4 ст.55 Господарського процесуального кодексу України якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову про відшкодування збитків, заподіяних юридичній особі її посадовою особою, поданого власником (учасником, акціонером) цієї юридичної особи в її інтересах, а також позову прокурора в інтересах держави.

Водночас, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Так, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99 з`ясовуючи поняття "інтереси держави" визначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 131-1 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом.

Враховуючи зазначене, наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

Разом з тим, участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (ч.3, 4 ст.53 ГПК України, ч.3 ст.23 Закону України "Про прокуратуру").

Отже, прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Велика Палата Верховного Суду у постанові 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 зазначила, що вирішуючи питання щодо наявності підстав для представництва, не повинен установлювати саме протиправність бездіяльності компетентного органу чи його посадової особи. Частиною сьомою статті 23 Закону України "Про прокуратуру" передбачено, що в разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження. Таким чином, питання про те, чи була бездіяльність компетентного органу протиправною та які її причини, суд буде встановлювати за результатами притягнення відповідних осіб до відповідальності. Господарсько-правовий спір між компетентним органом, в особі якого позов подано прокурором в інтересах держави, та відповідачем не є спором між прокурором і відповідним органом, а також не є тим процесом, у якому розглядається обвинувачення прокурором посадових осіб відповідного органу у протиправній бездіяльності.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Так, прокурор у позові зазначає, що Київською міською прокуратурою встановлені порушення вимог чинного законодавства при прийняття розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) № 9 від 11.01.2021 та укладенні інвестиційного договору №050-13/і/220 від 04.02.2021. Прокурором вказано, що затвердження переможцем Інвестиційного конкурсу учасника без відповідного досвіду по реалізації подібних проектів та експлуатації атракціонів підвищеної небезпеки, враховуючи потенційну небезпеку атракціонів подібного типу для життя та здоров`я людей, суперечить вимогам чинного законодавства України, порушує права та законні інтереси людей та держави, оскільки створює реальну загрозу настання негативних наслідків такої інвестиційної діяльності для життя та здоров`я людей, суперечить інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Такі порушення за доводами прокурора, безумовно свідчать про порушення державних інтересів.

Уповноваженим суб`єктом владних повноважень щодо захисту вказаних інтересів держави є Київська міська рада.

Відповідно до ст. 10, 11 Закону України Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" від імені територіальної громади функції і повноваження місцевого самоврядування здійснюють місцеві ради, яким підконтрольні і підзвітні їх виконавчі органи.

За змістом преамбули та ч.1 ст.15 Статуту територіальної громади міста Києва, затвердженого рішенням Київської міської ради № 371/1805 від 28.03.2002 (зі змінами і доповненнями), повноважним представником територіальної громади міста Києва є Київська міська рада.

Територіальна громада міста Києва сприяє зміцненню громадської злагоди, забезпеченню прав і свобод людини і громадянина, утворенню у місті Києві гідних людини умов життя, праці і відпочинку (ч.5 ст.1 Статуту).

Згідно зі ст. 25 Статуту Київська міська рада має власний виконавчий орган, який формується Київською міською радою відповідно до пункту 2 розділу VII Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" і паралельно виконує функції органу державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади в місті Києві.

Власний виконавчий орган ради є підзвітним і підконтрольним Київській міській раді, а з питань здійснення ним повноважень органів виконавчої влади - підконтрольним відповідним органам виконавчої влади.

Статтею 10 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" передбачено, що Київська міська та районні в місті ради (у разі їх утворення) мають власні виконавчі органи, які утворюються відповідно Київською міською радою, районними в місті радами (у разі їх утворення), підзвітні та підконтрольні відповідним радам.

Відповідно до ч. 1 ст. 10-1 Закону України "Про столицю України - місто-герой Київ" виконавчим органом Київської міської ради є Київська міська державна адміністрація, яка паралельно виконує функції державної виконавчої влади, що є особливістю здійснення виконавчої влади в місті Києві.

Згідно з пунктом 15 частини 1 статті 26 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" до виключної компетенції міської ради належить, зокрема, скасування актів виконавчих органів ради, які не відповідають Конституції чи законам України, іншим актам законодавства, рішенням відповідної ради, прийнятим у межах її повноважень.

На виконання вимог ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" Київська міська прокуратура листом від 11.03.2021 №15/2-615-вих. звернулася до Київської міської ради в порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру". В листі прокуратура зазначила, що нею встановлено факт порушення державних інтересів під час проведення інвестиційного конкурсу із залучення інвестора до реалізації проекту "Облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова". У зазначеному листі викладено встановлені прокуратурою під час проведення конкурсу порушення та проханням у строк до 26.03.2021 повідомити позицію Київської міської ради щодо викладених порушень закону та інформувати про вжиті заходи на усунення порушень або причини їх невжиття.

У відповідь на вказаний лист Київською міською радою листом вих.№077-1634 від 26.03.2021 повідомлено, що інвестиційний конкурс проведено із дотриманням вимог законодавства.

У зв`язку із невжиттям Київською міською радою заходів на усунення виявлених порушень самостійно, на виконання вимог ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" Київською міською прокуратурою листом від 25.05.2021 вих.№15/2-432вих.-21 повідомлено Київську міську раду про підготовку прокурором вказаного позову.

Зазначені вище обставини, враховуючи наведені норми законодавства підтверджують наявність підстав для звернення Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради з позовом у порядку ст.23 Закону України "Про прокуратуру".

При цьому звернення прокуратури до Київської міської ради із листом від 11.03.2021 №15/2-615-вих до отримання від Головного управління Держпраці у Київській області листа від 26.03.2021 не суперечить визначеному вимогами ч.4 ст.23 Закону України "Про прокуратуру" порядку представництва прокурором інтересів держави.

Отже судова колегія погоджується з висновком місцевого господарського суду про те, що підстави звернення прокурора з позовом до суду відповідають вимогам Закону України «Про прокуратуру» та Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно із ст.144 Конституції України органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обов`язковими до виконання на відповідній території.

Рішення органів місцевого самоврядування з мотивів їх невідповідності Конституції чи законам України зупиняються у встановленому законом порядку з одночасним зверненням до суду.

У відповідності до ст.16 Закону України "Про інвестиційну діяльність" від 18.09.1991 №1560-XII Верховна Рада Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування у межах своїх повноважень здійснюють регулювання інвестиційної діяльності на своїй території, в тому числі шляхом погодження питань про створення виробничих і соціальних об`єктів, використання природних ресурсів суб`єктами інвестиційної діяльності.

При цьому, згідно із ч.1 ст.1 Закону України "Про інвестиційну діяльність" інвестиціями є всі види майнових та інтелектуальних цінностей, що вкладаються в об`єкти підприємницької та інших видів діяльності, в результаті якої створюється прибуток (доход) та/або досягається соціальний та екологічний ефект.

Статтею 6 Закону України "Про інвестиційну діяльність" встановлено, що відносини, що виникають при здійсненні інвестиційної діяльності на Україні, регулюються цим Законом, іншими законодавчими актами України.

Інвестиційна діяльність суб`єктів України за її межами регулюється законодавством іноземної держави, на території якої ця діяльність здійснюється, відповідними договорами України, а також спеціальним законодавством України.

Особливості здійснення інвестиційної діяльності на території України суб`єктами інвестиційної діяльності, розташованими за межами України, а також цих суб`єктів і суб`єктів України в зонах вільного підприємництва на Україні визначаються спеціальним законодавством України.

З метою створення сприятливих умов для впровадження інвестиційної діяльності та забезпечення збалансованого економічного та соціального розвитку міста Києва, запровадження відкритих економічних методів залучення додаткових коштів для виконання програм соціально-економічного розвитку міста рішенням Київської міської ради від 24 травня 2007 року №528/1189 затверджено Положення про порядок проведення інвестиційних конкурсів для будівництва, реконструкції, реставрації тощо об`єктів житлового та нежитлового призначення, незавершеного будівництва, інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва згідно з додатком 1 до цього рішення (надалі - Положення №528/1189).

Положення №528/1189 визначає порядок підготовки, проведення інвестиційного конкурсу, укладення інвестиційних договорів на залучення інвесторів до фінансування будівництва, реконструкції, реставрації тощо об`єктів житлового та нежитлового призначення, у тому числі соціальної інфраструктури міста, об`єктів незавершеного будівництва, станцій метрополітену, підземних переходів, автошляхів, площ та інших об`єктів, на умовах проведення інвестиційного конкурсу.

Відповідно до п.1.2. Положення №528/1189 інвестиційний конкурс проводиться з метою створення сприятливих умов для провадження інвестиційної діяльності та забезпечення збалансованого економічного та соціального розвитку міста Києва та поповнення бюджету міста Києва.

Згідно із п.1.3. Положення №528/1189 завданням інвестиційного конкурсу є визначення на конкурсних засадах юридичної чи фізичної особи, яка забезпечить найкращі умови здійснення інвестиційної діяльності по будівництву, реконструкції, реставрації тощо об`єктів житлового та нежитлового призначення, у тому числі соціальної інфраструктури міста, об`єктів незавершеного будівництва, станцій метрополітену, підземних переходів, автошляхів, площ та інших об`єктів, на умовах проведення інвестиційного конкурсу.

Пунктом 1.5. Положення №528/1189 встановлено, що рішення про проведення конкурсу та про затвердження переможця конкурсу приймає виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) за поданням організатора конкурсу шляхом видання відповідного розпорядження.

Відповідно до п.1.6. Положення №528/1189 об`єктом конкурсу можуть бути: комплексна забудова функціональних територій (зон) м. Києва, зокрема територій (зон) житлової і громадської забудови, виробничих, рекреаційних, комунальних територій (зон), територій (зон) охорони нерухомої культурної та природної спадщини та ін., з подальшою передачею новостворених об`єктів та земельних ділянок, на яких вони розташовані, у власність відповідно до умов конкурсу; забудова окремих земельних ділянок з подальшою передачею новостворюваних об`єктів у власність відповідно до умов конкурсу; реконструкція будівель і споруд, їх комплексів та забудова земельних ділянок, на яких вони розташовані, з подальшим вирішенням майново-правових питань та передачею новостворених об`єктів у власність відповідно до умов конкурсу; реставрація будівель і споруд, їх комплексів та забудова земельних ділянок, на яких вони розташовані, з подальшим вирішенням майново-правових питань та передачею новостворених об`єктів у власність відповідно до умов конкурсу; завершення будівництва об`єктів незавершеного будівництва, що належать до комунальної власності територіальної громади м. Києва, та забудова земельних ділянок, на яких вони розташовані, з подальшим вирішенням майново-правових питань та передачею новостворених об`єктів у власність відповідно до умов конкурсу; спорудження комунікацій та споруд інженерної і транспортної інфраструктури та забудова земельних ділянок, на яких вони розташовані, з подальшим вирішенням майново-правових питань та передачею новостворених об`єктів у власність відповідно до умов конкурсу; будівництво об`єктів, які включені до Програми соціально-економічного та культурного розвитку м. Києва, по яких передбачені бюджетні асигнування на фінансування капітальних вкладень в частині інвестиційно привабливих складових проекту з подальшою передачею новостворених інвестиційних об`єктів у власність відповідно до умов конкурсу; інші інвестиційно привабливі об`єкти, у тому числі земельні ділянки, об`єкти архітектурної та містобудівної діяльності, з подальшим вирішенням майново-правових питань та передачею новостворених об`єктів у власність відповідно до умов конкурсу.

Згідно з витягу з протоколу №129/2020 від 17.03.2020 засіданням постійно діючої конкурсної комісії по залученню інвесторів до фінансування будівництва, реконструкції, реставрації тощо об`єктів житлового та нежитлового призначення, незавершеного будівництва, інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, утвореної розпорядженням КМДА від 22.10.2007 №1403, вирішено включити до переліку об`єктів, які потребують залучення інвестицій, проект «Облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова».

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №864 від 16.06.2020 (надалі - розпорядження № 864) затверджено перелік об`єктів, які потребують залучення інвестицій, зокрема, проект "Облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова", а також доручено Постійно діючій конкурсній комісії в установленому порядку провести інвестиційний конкурс із залучення інвестора.

Відповідно до п. 6.2.52. розпорядження №864 за результатами конкурсу Комісія складає протокол, у якому, зокрема, зазначається: а) найменування об`єкта інвестування; б) склад присутніх членів Комісії та осіб з дорадчим голосом; в) відомості про учасників інвестиційного конкурсу; г) пропозиції учасників інвестиційного конкурсу; д) пропозиції присутніх на засіданні щодо визначення переможця; е) результати голосування за оцінкою пропозицій; ж) обґрунтування визначення переможця інвестиційного конкурсу.

На засіданні Постійно діючої конкурсної комісії 08.10.2020 вирішено затвердити умови Інвестиційного конкурсу, склад та зміст конкурсної документації (витяг з протоколу №134/2020 від 08.10.2020 року).

17.11.2020 на засіданні Постійно діючої конкурсної комісії вирішено доручити робочій групі оформити протокол розкриття конкурсних пропозицій учасників Інвестиційного конкурсу, провести їх детальне вивчення та винести їх разом зі своїми висновками на розгляд чергового засідання комісії для затвердження результатів конкурсу (витяг з протоколу №135/2020 від 17 листопада 2020 року).

Відповідно до Додатку №1 до протоколу засідання комісії №135/2020, конкурсні пропозиції подано учасниками: ТОВ «Скайпарк» (38398949), ТОВ «Активна Країна» (39790094), ТОВ «Альпром» (33020233), ТОВ «Меліор Девелопмен» (41543977), ТОВ «Зіплайн ІНК» (43876161), ТОВ «Цікава знахідкв» (38203106).

За підсумками інвестиційного конкурсу його переможцем визнано ТОВ «Активна Країна» (витяг з протоколу №136/2020 від 24.11.2020 року), Департаменту економіки та інвестицій доручено у встановленому порядку розробити проект розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про затвердження переможця конкурсу та після видання розпорядження забезпечити публікацію в газеті "Хрещатик Київ" і розміщення на офіційному порталі Києва (www.kyivcity.gov.ua) відповідного оголошення (витяг з протоколу №136/2020 від 24 листопада 2020 року); забезпечити підготовку та укладення інвестиційного договору із замовником реалізації проекту - Комунальним підприємством по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "ПЛЕСО" та переможцем конкурсу (витяг з протоколу №136/2020 від 24 листопада 2020 року).

Основним критерієм визначення переможця конкурсу було найкраща пропозиція щодо розміру платежу на утримання та розвиток території острова Труханів у Дніпровському районі.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №9 від 11.01.2021 "Про затвердження переможця інвестиційного конкурсу із залучення інвестора до реалізації проекту "Облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" ТОВ "Активна Країна" (надалі - Розпорядження №9) затверджено переможцем вказаного конкурсу.

На виконання Розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №9 між Департаментом економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), як організатором конкурсу, Комунальним підприємством виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва «Плєсо» (замовник) та ТОВ «Активна Країна» (інвестор) 04.02.2021 укладено інвестиційний договір №050-13/і/220 про облаштуванню атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова.

Прокурор стверджує, що оскаржуване Розпорядження № 9 прийняте з порушенням ст. ст. 3, 19, ч.1 ст. 117,ч.1 ст.144 Конституції України, пунктів 6.2.2, 6.2.5, 6.2.9, 6.2.24, 6.2.42 Положення.

Згідно із п. 6.2.1. Положення № 528/1189 для проведення конкурсів виконавчий орган Київської міської ради (Київська міська державна адміністрація) утворює постійно діючу конкурсну Комісію.

Свою діяльність Комісія здійснює відповідно до законодавства України, рішень Київської міської ради, розпоряджень Київського міського голови, розпоряджень виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та цього Положення. У випадках проведення конкурсу по об`єктах, які надаються у концесію, проведення конкурсу повинно відповідати Закону України "Про концесії" (п. 6.2.2. Положення №528/1189).

Згідно із п.6.2.5. Положення №528/1189 комісія, відповідно до покладених на неї завдань, має право, зокрема, розглядати пропозиції учасників конкурсу та встановлювати їх відповідність умовам конкурсу; вносити пропозиції учасникам конкурсу щодо надання ними додаткової інформації з метою остаточного з`ясування їх спроможності виконувати передбачені конкурсною документацією умови.

Відповідно до п.6.2.6. Положення №528/1189 комісія зобов`язана: забезпечувати проведення конкурсів згідно з чинним законодавством України, встановленими процедурами та строками; забезпечувати рівні умови для всіх учасників конкурсу.

Засідання Комісії є відкритими. У разі потреби отримання додаткової інформації щодо учасника конкурсу, його конкурсних пропозицій тощо Комісія має право вимагати надання додаткових документів та/або заслуховувати на своїх засіданнях пояснення учасників конкурсу (п.6.2.9. Положення №528/1189).

Згідно із п.6.2.24. Положення №528/1189 до заявки на участь в інвестиційному конкурсі додаються: а) засвідчені в установленому порядку копії статуту або інших установчих документів, виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців учасника конкурсу; б) документи (витяг з торговельного, банківського або судового реєстру тощо), що підтверджують реєстрацію юридичної особи у країні її місцезнаходження - для нерезидентів; в) відомості, що підтверджують можливість учасника конкурсу забезпечити належне фінансування інвестиційної діяльності: - баланс підприємства (форма 1) - для резидентів; звіт про фінансові результати (форма 2) - для резидентів; звіт про рух грошових коштів (форма 3) - для резидентів; звіт про власний капітал (форма 4) - для резидентів; примітки до річної фінансової звітності (форма 5) - для резидентів; довідка державної податкової інспекції за місцем реєстрації учасника конкурсу про відсутність заборгованості перед бюджетом станом на момент оголошення конкурсу; розшифровка на дату подання документів дебіторської та кредиторської заборгованості юридичної особи з позначенням дати їх виникнення; відомості щодо наявності досвіду та можливостей фінансового та організаційного забезпечення реалізації інвестиційного проекту; пропозиції щодо виконання умов конкурсу; пропозиції учасника, спрямовані на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста. За рішенням Комісії до заявки можуть додаватися й інші відомості.

Неподання в конкурсній пропозиції необхідної інформації, подання її у неповному обсязі, подання неправдивої інформації або встановлення наявності фактів, що визначені пунктом 1.8 цього Положення, є підставою для відмови учаснику конкурсу у розгляді та оцінці його конкурсних пропозицій та для виключення його з числа учасників конкурсу (п.6.2.42. Положення №528/1189).

За доводами прокурора атракціон "Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" призначений для спуску відвідувачів по стальних канатах зі спеціальним спорядженням заданою траєкторією з метою розваги й активного відпочинку, а тому підпадає під поняття атракціонної техніки відповідно до п.2.1.6. (атракціон немеханізований - атракціон, у якому відвідувачі пересуваються тільки завдяки енергії людини (людей) і (або) сили тяжіння) та п.2.1.10 (атракціон спортивний - атракціон, призначений для розвитку рухових навичок, фізичної підготовки) Правил будови і безпечної експлуатації атракціонної техніки затверджених наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 1 березня 2006 року №110 (надалі - Правила №110).

На обґрунтування факту віднесення атракціону "канатна переправа" до атракціону підвищеної небезпеки прокурор посилається на п.3.1.3. Правил №110.

Так, згідно із п.2.1.1. Правил № 110 визначено, що атракціон - пристрій або комбінація пристроїв, які пересувають або спрямовують відвідувача (відвідувачів) заданою траєкторією або в певній зоні з метою розваги, або інші пристрої, використовувані в місцях дозвілля населення для розваги й активного відпочинку.

Атракціон немеханізований - атракціон, у якому відвідувачі пересуваються тільки завдяки енергії людини (людей) і (або) сили тяжіння (п.2.1.6. Правил №110).

У відповідності до п. 2.1.10 Правил №110 атракціон спортивний - атракціон, призначений для розвитку рухових навичок, фізичної підготовки.

Пункт 3.1.1. Правил № 110 визначає основні фактори, ситуації та події, що становлять небезпеку для відвідувачів атракціонів і обслуговувального персоналу.

Згідно із п.3.1.2. Правил №110 ризики відвідувачів і обслуговувального персоналу від впливу вищенаведених небезпек повинні бути унеможливлені або зведені до мінімуму за рахунок виконання запобіжних заходів, спрямованих на унеможливлення прогнозованих ризиків та забезпечення безпеки під час виготовлення, монтажу й експлуатації атракціонної техніки, наведених у цих Правилах.

Пунктом 3.1.3. Правил №110 передбачено, що залежно від видів небезпек, що виникають під час користування, експлуатації та обслуговування, наведені атракціони належать до обладнання підвищеної небезпеки для життя відвідувачів і обслуговувального персоналу, а саме:

атракціони з механізованим приводом з підійманням посадкових місць (відвідувачів) від рівня посадкової площадки на висоту: більше 2 метрів - для дитячих атракціонів і 3 метрів - для дорослих незалежно від швидкості обертання;

каруселі з механізованим приводом: вертикальні, горизонтальні, нахилені, із складною траєкторією руху - з лінійною швидкістю посадкових місць більше 0,5 м/с незалежно від висоти підіймання;

автомобілі, що зіштовхуються, швидкісні автомобілі, картинг з вільною траєкторією руху самохідних засобів (електромобілів) без підіймання, швидкість руху яких більше 4 м/с;

атракціони будь-якої конструкції з лінійною швидкістю руху посадкових місць (відвідувачів) більше 5 м/с;

гойдалки механізовані та немеханізовані, які обертаються або з кутом відхилу посадкових місць на величину більше 45° і підійманням кабін (посадкових місць) більше 1,5 м;

атракціони механізовані з гідравлічним або пневматичним приводом посадкових місць (кабін, платформ);

вежі вільного падіння;

атракціони з еластичними елементами (катапульти, стрибки з висоти на еластичному канаті тощо).

Разом з тим, прокурор посилаючись на те, що атракціон "канатна переправа" відноситься до атракціону підвищеної небезпеки, не вказує конкретного критерію, визначеного у пункті п. 3.1.3 Правил, за яким атракціон "канатна переправа" можна віднести до обладнання підвищеної небезпеки.

При цьому Правила № 110 не містять терміну "канатна переправа". Втім, враховуючи наведені у Правилах №110 терміни, можна дійти висновку, що атракціон "канатна переправа" як немеханізований атракціон може підпадати під критерій атракціону підвищеної небезпеки - атракціони будь-якої конструкції з лінійною швидкістю руху посадкових місць (відвідувачів) більше 5 м/с.

В матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що станом на час прийняття оскаржуваного Розпорядження № 9 атракціон "Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" підпадав під один із критеріїв атракціону підвищеної небезпеки, як і відсутні докази, що атракціон "Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" належить до атракціону з лінійною швидкістю руху посадкових місць (відвідувачів) більше 5 м/с.

Пунктом 3.1.3. Правил №110, залежно від видів небезпек, що виникають під час користування, експлуатації та обслуговування, роз`яснено, які атракціони належать до обладнання підвищеної небезпеки.

За змістом пункту 7.1.8. Правил № 110 виготовлені атракціони мають бути споряджені експлуатаційними документами: паспортом, зразок якого наведений в додатку 3; настановою з експлуатації; інструкцією з монтажу, пуску, регулювання та обкатки, а також іншою документацією, передбаченою технічними умовами на конкретний атракціон. Дозволяється суміщення документів відповідно до вимог НД.

Виходячи із положень Правил № 110 встановлення того, чи відноситься обладнання до атракціонів підвищеної небезпеки можливе після розгляду експлуатаційних документів, якими мають бути споряджені виготовлені атракціони. Відтак, атракціон "Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" на етапі експлуатації об`єкта може бути віднесений до обладнання підвищеної небезпеки у випадку, якщо лінійна швидкість руху посадкових місць (відвідувачів) більше 5 м/с.

На підтвердження віднесення атракціону "Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" до атракціону підвищеної небезпеки, прокурор посилається на лист Головного управління Держпраці у Київській області вих. №52/1/21/6636 від 26.03.2021, відповідно до якого вказаний атракціон належить до обладнання підвищеної небезпеки для життя відвідувачів і обслуговуючого персоналу.

Судова колегія погоджується з висновком місцевого суду про те, що посилання прокурора на лист Головного управління Держпраці у Київській області вих. № 52/1/21/6636 від 26.03.2021 є необґрунтованим, оскільки зазначений лист суперечить попередньому листу цього органу за вих.№ 11/3/21/3824 від 26.02.2021, наданого у відповідь на звернення прокуратури, у якому зазначалося про можливість віднесення обладнання до атракціонів підвищеної небезпеки лише після розгляду експлуатаційних документів. Окрім того, судом першої інстанції у судовому засіданні 02.12.2021 оглянуто оригінал запиту прокуратури від 22.03.2021, у відповідь на який Головним управлінням Держпраці у Київській області надано відповідь листом вих. № 52/1/21/6636 від 26.03.2021, та встановлено, що відповідний запит не містив додатків, зокрема документації, передбаченої технічними умовами, з яких як зазначено Головним управлінням Держпраці у Київській області у попередньому листі, можливо буде встановити чи відноситься обладнання до атракціонів підвищеної небезпеки.

Слід також зазначити, що листи - це службова кореспонденція, вони не є нормативно-правовими актами, можуть носити лише роз`яснювальний, інформаційний та рекомендаційний характер і не повинні містити нових правових норм, які зачіпають права, свободи й законні інтереси громадян або мають міжвідомчий характер. Такі правові норми мають бути викладені виключно у нормативно-правовому акті, затвердженому відповідним розпорядчим документом уповноваженого відповідно до законодавства суб`єкта нормотворення, погодженому із заінтересованими органами та зареєстрованому в органах юстиції в порядку, встановленому законодавством про державну реєстрацію нормативно-правових актів (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду викладеного у постанові від 18 липня 2019 року у справі №826/2426/16).

Таким чином, лист Головного управління Держпраці у Київській області, на який посилається прокурор не може вважатися належним доказом на підтвердження віднесення атракціону "канатна переправа" до атракціону підвищеної небезпеки.

Враховуючи вище викладене, не можуть бути покладені в основу рішення доводи прокурора щодо віднесення атракціону "Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" на час проведення інвестиційного конкурсу до обладнання підвищеної небезпеки.

У контексті наведеного вище, є необґрунтованими доводи прокурора щодо відсутності в переможця конкурсу - ТОВ "Активна Країна" дозвільних документів на здійснення діяльності з експлуатації атракціонів підвищеної небезпеки, з огляду на наступне.

У відповідності до ч.3,4 ст.21 Закону України "Про охорону праці" роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл).

Порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, видачі дублікатів, анулювання дозволів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, проведення або експлуатація (застосування) яких потребує отримання дозволу, та граничні розміри тарифів на проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, висновок якої є підставою для видачі дозволів, встановлюються Кабінетом Міністрів України.

У відповідності до укладеного на виконання Розпорядження № 9 інвестиційного договору № 050-13/і/220 від 04.02.2021 про облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова інвестор зобов`язаний дотримуватись, зокрема, вимог Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 року №1107 (п.6.2.19 інвестиційного договору).

Пунктом 21 Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26.10.2011 року № 1107 (у редакції чинній на час проведення конкурсу) передбачено, що виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені в додатку 6, експлуатація (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, що зазначені в додатку 7, здійснюються роботодавцем, виробником або постачальником на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці.

Згідно із додатком 7 до Порядку №1107 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 3 березня 2020 р. №207) до переліку машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, що експлуатуються (застосовуються) на підставі декларації відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці належать атракціони підвищеної небезпеки (стаціонарні, пересувні та мобільні).

Втім, умови Положення №528/1189 не містять вимог щодо наявності в учасників інвестиційного конкурсу дозвільних документів на виконання робіт з підвищеної небезпеки.

Вимога щодо наявності дозвільних документів на виконання робіт підвищеної небезпеки не був ні умовою участі в інвестиційному конкурсі, ні основним чи додатковим критерієм для визначення переможця.

У той же час прокурором не зазначено норми чинного законодавства України, яка б передбачала, як умову для участі в інвестиційному конкурсі, наявність відповідних дозвільних документів.

Також у відповідності до п.4.4. інвестиційного договору до початку експлуатації об`єкта інвестування інвестор зобов`язаний отримати передбачені законодавством України документи у встановленому порядку, необхідні для облаштування та експлуатації об`єкта інвестування.

Аналізуючи умови Положення № 528/1189, Порядку №1107 та інвестиційного договору суд дійшов вірного висновку, що відповідач-4 мав отримати передбачені законодавством України дозвільні документи, необхідні для облаштування та експлуатації об`єкта інвестування саме до початку експлуатації об`єкта інвестування, а не на момент проведення інвестиційного конкурсу.

За таких обставин, з огляду на Положення № 528/1189, Порядку №1107 та інвестиційного договору, враховуючи встановлені обставини щодо помилковості доводів прокурора про віднесення атракціону "Канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" на час проведення інвестиційного конкурсу до обладнання підвищеної небезпеки, судова колегія погоджується з висновком місцевого господарського суду про необґрунтованість посилань прокурора щодо відсутності в переможця конкурсу - ТОВ "Активна Країна" дозвільних документів на здійснення діяльності з експлуатації атракціонів підвищеної небезпеки.

У подальшому, як підтверджено матеріалами справи, ТОВ "Активна Країна" 11.08.2021 отримано у Головного управління Держпраці у Київській області Дозвіл №1 199.21.32, яким ТОВ "Активна Країна" дозволено виконувати: 1.монтаж, демонтаж, налагодження, ремонт, технічне обслуговування машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, а саме: - атракціони підвищеної небезпеки (стаціонарні, пересувні та мобільні). Місце їх виконання: по території України. Дозвіл діє з 11 серпня 2021 року до 11 серпня 2026 року.

З приводу посилань прокурора на відсутність у відповідача-4 відповідного досвіду у здійсненні облаштування атракціону підвищеної небезпеки, судова колегія зазначає наступне.

У відповідності до п. 6.2.47. Положення №528/1189 переможцем конкурсу визнається учасник, який запропонував найкращі умови здійснення інвестиційної діяльності, відповідно до умов конкурсу, виконав усі необхідні умови конкурсу та запропонував найкращі пропозиції, спрямовані на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста, та запропонував найвищу ціну від мінімальної ціни або мінімальної орендної ставки 1 м 2 земельної ділянки та вартості ціни 1 м 2 від грошової оцінки вартості майна (по об`єктах, які підлягають реконструкції, реставрації).

Основними критеріями визначення переможця конкурсу у відповідності п.6.2.48. Положення №528/1189 є: найкращі пропозиції, спрямовані на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста; найвища ціна від мінімальної ціни або мінімальної орендної ставки 1 м 2 земельної ділянки; найвища ціна 1 кв. м від грошової оцінки вартості майна (по об`єктах, які підлягають реконструкції, реставрації); надійність учасника, серйозність його намірів і намірів його партнерів; найбільш вигідна та надійна схема фінансування проекту (на стадіях будівництва або реконструкції об`єкта інвестиції); найбільша частка власних коштів, що вкладаються учасником у фінансування об`єкта інвестиції; найкращі умови використання об`єкта інвестиції для надання послуг щодо задоволення громадських потреб; інші критерії, які є важливими на думку більшості членів Комісії.

За рішенням Комісії, що приймається до оголошення конкурсу, перелік критеріїв щодо визначення переможця інвестиційного конкурсу може бути доповнено (п.6.2.49. Положення №528/1189).

Пунктом 1.8. Положення №528/1189 визначено, що до участі в конкурсі не допускаються особи, які: визнані банкрутами або стосовно яких порушено справу про банкрутство або не надали відповідні фінансові документи, які б підтверджували їх фінансові можливості щодо забезпечення виконання умов конкурсу, або знаходяться в стадії ліквідації, або майно (частина майна) яких перебуває в податковій заставі або на це майно накладено арешт, або мають прострочену заборгованість у сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів), або не виконали або виконали неналежним чином умови попередніх інвестиційних договорів, або пов`язані з особами, що не виконали або виконали неналежним чином умови попередніх інвестиційних договорів, або інших договорів, які були підписані з Київською міською державною адміністрацією.

Згідно із Умовами конкурсу із залучення інвестора до реалізації проекту "Облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" (додаток 5 до протоколу №134/2020 від 08.10.2020 року) основний критерій визначення переможця конкурсу є найкраща пропозиція щодо розміру платежу на утримання та розвиток території острова Труханів у Дніпровському районі, передбаченого пунктом 3.5. цих Умов (пп.5.1. п.5. Умов).

Згідно із п.6.2.24. Положення №528/1189 до заявки на участь в інвестиційному конкурсі додаються, зокрема, відомості щодо наявності досвіду та можливостей фінансового та організаційного забезпечення реалізації інвестиційного проекту.

У відповідності до п.6.2.43. Положення №528/1189 до складу конкурсної пропозиції, що подається учасником конкурсу, входять, зокрема, документи, які додаються до заявки відповідно до пункту 6.2.24. цього Положення.

Конкурсна пропозиція - комплект документів, що оформлюється учасником конкурсу відповідно до вимог цього Положення та подається учасником на розгляд Комісії для прийняття рішення про переможця інвестиційного конкурсу (п.1.4. Положення №528/1189).

Згідно із матеріалами справи, відповідно до наведених в порівняльній таблиці пропозицій учасників конкурсу (додаток 5 до протоколу засідання комісії від 24.11.2020 № 136/2020) відомостей щодо наявності досвіду та можливостей фінансового і організаційного забезпечення реалізації інвестиційного проекту, ТОВ "Активна Країна" додала відомості від 13.11.2020 № 11-09 щодо наявності досвіду та можливостей фінансового і організаційного забезпечення реалізації інвестиційного проекту. Зі змісту вказаних відомостей вбачається, що відповідачем-4 вказано, що останній має значний досвід реалізації різноманітних проектів, пов`язаних з розвитком територій, їх благоустроєм та облаштуванням спортивного, розвиваючого та дитячого спрямування, а також має багаторічний досвід експлуатації об`єктів аналогічної тематики. Компанія успішно веде діяльність з управління та експлуатації власних об`єктів, які є подібними до канатної переправи через річку Дніпро. Серед основних видів діяльності є наступні: функціонування атракціонів і тематичних парків; організація інших видів відпочинку та розваг; підготовка технічної документації; архітектурні, дизайнерські послуги; інші види діяльності, не заборонені законодавством України, тощо. Також у відомостях зазначено, що у 2020 році ТОВ "Активна Країна" стало переможцем конкурсу із залучення інвестора до реалізації проекту "Облаштування парку активного відпочинку на території Голосіївського парку імені М. Рильського", за результатам конкурсу підписаний інвестиційний договір № 0 50-13/і/213 від 12 травня 2020 року та даний проект успішно реалізований без порушення взятих на себе зобов`язань.

Окрім того, у відомостях щодо наявності досвіду та можливостей фінансового і організаційного забезпечення реалізації інвестиційного проекту від 13.11.2020 №11-09, які прокурором не спростовано, відповідач-4 зазначив, що є партнером у проведенні різних масових заходів, які проводяться на території Голосіївського парку імені М. Рильського, де розміщено зазначений вище об`єкт інвестування. Зокрема, спонсорська допомога у проведенні заходів з благоустрою, масових, спортивних заходів тощо, які проводяться за ініціативи місцевої громада. Компанія також бере участь у розвитку інфраструктури парку, зокрема створенні різноманітних об`єктів для відпочинку та дозвілля дітей.

Водночас, як встановлено вище п.6.2.24. Положення №528/1189 визначено перелік документів та відомостей, які подаються учасником конкурсу разом із заявкою для участі в інвестиційному конкурсі. Серед вказаного переліку документів, відсутні саме документи, які підтверджують досвід учасника інвестиційного конкурсу.

Отже, умовами Положення № 528/1189, зокрема, пунктом 6.2.24 не було встановлено обов`язку учасника надавати саме документи на підтвердження досвіду у здійсненні облаштування атракціону.

Відповідно до п. 6.2.24 Положення, до заявки додаються лише відомості про наявність досвіду, та як вбачається із матеріалів даної справи, відповідач-4 надав такі відомості, зазначаючи, що має досвід в експлуатації об`єктів аналогічної тематики, яким відповідає конструкція "мотузковий парк", що прокурором не спростовано.

При цьому, відповідно до Додатку 1 до протоколу засідання комісії від 17.11.2020 № 135/2020 (протокол розкриття конкурсних пропозицій учасника конкурсу та встановлення наявності необхідних документів) жодним із учасників конкурсу не надано документів на підтвердженого досвіду.

З огляду на зазначене, оскільки п. 6.2.24. Положення визначено вичерпний перелік документів та відомостей, які подаються учасником конкурсу разом із заявкою для участі в інвестиційному конкурсі, враховуючи, що вимоги щодо наявності документів, які підтверджують досвід учасника інвестиційного конкурсу відсутні, доводи прокурора про ненадання відповідачем документів на підтвердження досвіду не приймаються судовою колегією до уваги.

З приводу посилань прокурора на те, що за основним критерієм визначення переможця, ТОВ "Активна Країна" не являється учасником, яким надано найкращу пропозицію, а також не є учасником з найкращими пропозиціями і за додатковими критеріями визначення переможця конкурсу, судова колегія зазначає наступне.

Згідно із пп.5.1. п.5. Умов основний критерій визначення переможця конкурсу є найкраща пропозиція щодо розміру платежу на утримання та розвиток території острова Труханів у Дніпровському районі, передбаченого пунктом 3.5. цих Умов.

Пунктом 3.5. Умов інвестор зобов`язується протягом строку дії інвестиційного договору щомісячно, до 10 (десятого) числа, сплачувати Замовнику платіж на утримання та розвиток території острова Труханів у Дніпровському районі у розмірі не менше 10000грн з урахуванням ПДВ.

Додатковими критеріями визначення переможця, у відповідності до п.6 Умов, є: найкраща пропозиція щодо розміру платежу на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури міста Києва, визначеного пунктом 3.3 цих Умов; найбільш вигідна та надійна схема фінансування проекту; найбільша частка власних коштів, що вкладаються учасником у фінансування об`єкта інвестування; надійність учасника, яка визначається на підставі представленої фінансової звітності; найкращі умови використання об`єкта інвестування.

Згідно із протоколом розкриття конкурсних пропозицій учасника конкурсу, учасниками інвестиційного конкурсу подано наступні пропозиції щодо розміру щомісячного платежу на утримання та розвиток території острова Труханів:

ТОВ "Скайпарк" - 51000,00грн (41000,00грн додатково); ТОВ "Активна Країна" 107000,00грн (97000,00грн додатково); ТОВ "Альпром" - 102000,00 грн (92000,00грн додатково); ТОВ "Меліор Девелопмен" - 223000,00грн (213000,00грн додатково); ТОВ "Зіплайн ІНК" - 15750,00грн (5750,00грн додатково); ТОВ "Цікава знахідка" 156000,00грн (146800,00грн додатково).

У відповідності до відомостей, що містяться у протоколі розкриття конкурсних пропозицій учасника конкурсу та порівняльній таблиці пропозицій учасників конкурсу (додатки до протоколу засідання комісії від 24.11.2020 №136/2020):

ТОВ "Скайпарк" - подано платіжні гарантії в якій зазначено, що всі вимоги за гарантією мають бути надані разом з копією підписаного інвестиційного договору, що суперечить одному з гарантійних випадків згідно з умовами інвестиційного конкурсу;

ТОВ "Альпром" - не наведено конкретних прикладів та не надано підтверджуючих матеріалів щодо наявності досвіду та можливостей в реалізації інвестиційного проекту; надано банківську гарантію в розмірі 420419,16грн, яка не відповідає вимогам, оскільки містила невірний ідентифікаційний код бенефіціара;

ТОВ "Меліор Девелопмен"- не надано документів дебіторської та кредиторської заборгованості;

ТОВ "Цікава знахідка" - не надано довідки ДПІ про відсутність заборгованості.

Тобто конкурсні документації вказаних учасників не відповідали вимогам інвестиційного конкурсу.

Також згідно із додатку № 5 до протоколу засідання комісії від 24.11.2020 №136/2020 TOB "Зіплайн ІНК" не наведено конкретних прикладів та не надано підтверджувальних документів щодо наявності досвіду та можливостей в реалізації інвестиційного проекту, не запропоновано пропозиції вкладу на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва.

Таким чином, у зв`язку з тим, що конкурсна документація ТОВ "Скайпарк", ТОВ "Альпром", ТОВ "Меліор Девелопмен", ТОВ "Цікава знахідка" не відповідала вимогам інвестиційного конкурсу, про що було зазначено в протоколі розкриття конкурсних комісій, фактично під час інвестиційного конкурсу розглядались пропозиції двох учасників - ТОВ "Активна Країна" та ТОВ "Зіплайн ІНК".

ТОВ "Активна Країна" запропоновано розмір щомісячного платежу (що є основним критерієм) 107100,00грн (97100,00грн додатково), в той час як ТОВ "Зіплайн ІНК" запропоновано щомісячний платіж в розмірі 15750,00грн (5750,00грн додатково), що є меншим. Також згідно із відомостями додатку №5 до протоколу засідання комісії від 24.11.2020 №136/2020 ТОВ "Зіплайн ІНК" не було надано пропозицію щодо розміру внеску на створення соціальної та інженерно-транспортної інфраструктури м. Києва.

Вказані факти та докази надали можливість зробити суду висновок, з яким погоджується судова колегія, що документація ТОВ "Активна Країна" відповідала вимогам інвестиційного конкурсу та відповідач-4 був тим учасником, який надав найбільшу фінансову пропозицію, що є основним критерієм для визначення переможця конкурсу.

Враховуючи викладене, оскільки встановленими вище обставинами спростовуються доводи прокурора про наявність порушення ст. 3, 19, ч.1 ст. 117,ч.1 ст.144 Конституції України, пунктів 6.2.2, 6.2.5, 6.2.9, 6.2.24, 6.2.42 Положення №528/1189, Закону України "Про інвестиційну діяльність" під час прийняття Розпорядження №9, правових підстав для визнання незаконним та скасування розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №9 від 11.01.2021 "Про затвердження переможця інвестиційного конкурсу із залучення інвестора до реалізації проекту "Облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова" матеріалами справи не встановлено, місцевим господарським судом обґрунтовано відмовлено у задоволенні позовної вимоги позивача про визнання незаконним та скасування Розпорядження №9.

Прокурором заявлено вимогу про визнання недійсним інвестиційного договору № 050-13/і/220 від 04.02.2021, посилаючись на укладення вказаного договору на підставі незаконного розпорядження №9 та не відповідності вказаного договору засадам добросовісності, розумності та справедливості.

За змістом статті 204 Цивільного кодексу України правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним.

Відповідно до статті 16 Цивільного кодексу України, статті 20 Господарського кодексу України визнання правочину недійсним є одним із передбачених законом способів захисту цивільних прав та інтересів, а загальні вимоги щодо недійсності правочину визначено статтею 215 цього Кодексу.

Згідно частини третьої статті 215 Цивільного кодексу України, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Стаття 203 Цивільного кодексу України встановлює загальні вимоги, додержання яких є необхідним для чинності правочину.

Частинами 1-3, 5 та 6 статті 203 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Тобто, правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав та із застосуванням наслідків, передбачених законом.

Вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Аналогічна позиція наведена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.11.2018 по справі №905/1227/17.

За змістом постанови №9 від 06.11.2009 Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними" відповідність чи невідповідність правочину вимогам законодавства має оцінюватися судом відповідно до законодавства, яке діяло на момент вчинення правочину.

За таких обставин, приймаючи до уваги положення Цивільного кодексу України, Господарського кодексу України та Господарського процесуального кодексу України, позивачем при зверненні до суду з вимогами про визнання договору недійсним повинно бути доведено наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними.

Оскільки матеріалами справи встановлено відсутність підстав для визнання незаконним та скасування розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) №9 від 11.01.2021 "Про затвердження переможця інвестиційного конкурсу із залучення інвестора до реалізації проекту "Облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова", підстави для визнання недійсним укладеного на виконання вказаного розпорядження інвестиційного договору №050-13/і/220 від 04.02.2021 з зазначеної прокурором обставини (укладення договору на підставі оскаржуваного розпорядження) відсутні.

З приводу посилань прокурора на наявність підстав згідно із ч.1 ст.203 ЦК України для визнання недійсним інвестиційного договору № 050-13/і/220 від 04.02.2021 як такого, що не ґрунтується на засадах добросовісності, розумності та справедливості та суперечить ст.3 Конституції України, ч.3 ст.509 Цивільного кодексу України, ч.1 ст.1, ч.1 ст.2, ч.2 ст.4 Закону України "Про інвестиційну діяльність", п.п. 1.2,1.3 Положення №528/1189 суд зазначає наступне.

Прокурор стверджує, що інвестиційний договір не відповідає засадам добросовісності, розумності, справедливості, оскільки створює реальну загрозу настання негативних наслідків такої інвестиційної діяльності для життя та здоров`я людей, суперечить інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Крім того, по суті результат інвестиційної діяльності має місце тільки для інвестора - ТОВ "Активна Країна", для інших сторін інвестиційного договору - організатора конкурсу (Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради), Замовника (Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м. Києва "ПЛЕСО") результатів інвестиційної діяльності фактично не передбачено.

У відповідності до ч.3 ст.509 Цивільного кодексу України зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.

Згідно із ч.2 ст.4 Закону України "Про інвестиційну діяльність" забороняється інвестування в об`єкти, створення і використання яких не відповідає вимогам санітарно-гігієнічних, радіаційних, екологічних, архітектурних та інших норм, встановлених законодавством України, а також порушує права та інтереси громадян, юридичних осіб і держави, що охороняються законом.

Відповідно до ч.1 ст.2, ч.1 ст.1 Закону України "Про інвестиційну діяльність" інвестиційною діяльністю є сукупність практичних дій громадян, юридичних осіб і держави щодо реалізації інвестицій. Інвестиціями є всі види майнових та інтелектуальних цінностей, що вкладаються в об`єкти підприємницької та інших видів діяльності, в результаті якої створюється прибуток (доход) та/або досягається соціальний та екологічний ефект.

Пунктом п.1.2. Положення №528/1189 визначено, що інвестиційний конкурс проводиться з метою створення сприятливих умов для провадження інвестиційної діяльності та забезпечення збалансованого економічного та соціального розвитку міста Києва та поповнення бюджету міста Києва.

Завданням інвестиційного конкурсу є визначення на конкурсних засадах юридичної чи фізичної особи, яка забезпечить найкращі умови здійснення інвестиційної діяльності (п.1.3. Положення).

Відповідно до інвестиційного договору об`єктом інвестування є облаштування атракціону канатна переправа через річку Дніпро від арки Дружби народів до Труханового острова (п.1.15).

Згідно із пунктів 4.7 та 6.1.7 інвестиційного договору інвестор має право на отримання прибутку від комерційної діяльності, пов`язаної з використанням об`єкта інвестування, зокрема, надавати супутні послуги відвідувачам об`єкта інвестування (продаж безалкогольних напоїв, продуктів харчування тощо).

Водночас, у відповідності до п.2.2. договору за умовами договору інвестор забезпечує проектування, облаштування, експлуатацію, утримання, здійснення заходів з благоустрою об`єкта інвестування та фінансування усіх пов`язаних із цим витрат.

Пунктом 3.6. договору інвестор зобов`язується протягом строку дії договору щомісячно, до 10 числа, сплачувати замовнику платіж на утримання та розвиток території острова Труханів у Дніпровському районі у розмірі не менше 107100,00грн з урахуванням ПДВ.

Пунктами 3.7., 3.8. договору передбачено, що інвестор здійснює фінансування усіх витрат (у тому числі понесених замовником), пов`язаних із реалізацією інвестиційного проекту; здійснює відшкодування витрат замовника, зазначених у пункті 3.7 договору, пов`язаних із реалізацією інвестиційного проекту.

Зміст принципів справедливості, добросовісності і розумності полягає в тому, що тексти законів, угод та їх застосування суб`єктами цивільних правовідносин мають бути належними і справедливими та відповідати загальновизнаним нормам обороту, вимога справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства практично виражається у встановленні його нормами рівних умов для участі всіх осіб у цивільних відносинах; закріпленні можливості адекватного захисту порушеного цивільного права або інтересу; поєднання створення норм, спрямованих на забезпечення реалізації цивільного права з дотриманням прав і інтересів інших осіб.

Верховний Суд неодноразово зазначав, що поведінка учасників правовідносин має відповідати іншим засадам цивільного законодавства таким, як справедливість, добросовісність, розумність. Таку правову позицію викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 18.03.2020 у справі № 902/417/18, від 29.09.2020 у справі №688/2908/16-ц.

У рішенні Конституційного Суду України від 02.11.2004 №15-рп/2004 у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень статті 69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м`якого покарання) визначено, що справедливість - одна з основних засад і є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом і засобах, що обираються для їх досягнення.

В аспекті змісту принципів справедливості, добросовісності і розумності, проаналізувавши зміст інвестиційного договору, виходячи із вище наведених умов договору, суд зазначає, що отримання відповідачем-4 прибутку від комерційної діяльності, пов`язаної з використанням об`єкта інвестування, відповідає поняттю інвестиційної діяльності, визначеної ч.1 ст.1 Закону України "Про інвестиційну діяльність", згідно із якою інвестиціями є всі види майнових та інтелектуальних цінностей, що вкладаються в об`єкти підприємницької та інших видів діяльності, в результаті якої створюється прибуток (доход) та/або досягається соціальний та екологічний ефект.

Матеріалами справи та поясненнями сторін та прокурора не встановлено порушення вимог принципу справедливості, добросовісності і розумності внаслідок укладення оспорюваного договору.

Доказів на підтвердження здійснення ТОВ "Активна Країна" діяльності, яка б створювала загрозу життю та здоров`ю громадян прокуратурою не надано.

Оскільки прокурором належним чином не обґрунтовано наявності підстав для визнання недійсним інвестиційного договору № 050-13/і/220 від 04.02.2021 та приймаючи до уваги положення ст.203, 215 Цивільного кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, прокурором при зверненні до суду з вимогою про визнання інвестиційного договору №050-13/і/220 від 04.02.2021 недійсним не доведено наявність тих обставин, з якими закон пов`язує визнання угод недійсними.

За таких обставин, судом першої інстанції правомірно відмовлено в задоволенні позовної вимоги про визнання недійсним інвестиційного договору №050-13/і/220 від 04.02.2021.

Враховуючи викладене, Північний апеляційний господарський суд дійшов висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 не підлягає скасуванню.

Керуючись ст.ст. 269, 270, 273-279, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Першого заступника керівника Київської міської прокуратури України залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 02.12.2021 у справі №910/12130/21 залишити без змін.

3. Матеріали справи №910/12130/21 повернути до Господарського суду міста Києва.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення.

В разі проголошення вступної та резолютивної частини постанови суду апеляційної інстанції зазначений строк обчислюється з дня складення повного тексту постанови.

Повний текст постанови складено та підписано 29.06.2022

Головуючий суддя С.А. Пашкіна

Судді М.Г. Чорногуз

В.В. Шапран