УХВАЛА

м. Київ

29.06.2022Справа № 910/3323/21 (758/3931/19)
За позовом Русанюка Золтана Золтановича ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вайн Хауз Групп" (04071, м. Київ, вул. Щекавицька,37/48, кв.1, ідентифікаційний номер 35363688) в особі ліквідатора Скаліцького Юрія Олеговича

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Женева Фінанс" (03035, м. Київ, вул. Сурікова,3, корп.8-Б, ідентифікаційний номер 43430711)

про визнання кредитором та зобов`язання вчинити дії

в межах справи №910/3323/21

За заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Женева Фінанс" (03035, м. Київ, вул. Сурікова,3, корп.8-Б, ідентифікаційний номер 43430711)

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вайн Хауз Групп" (04071, м. Київ, вул. Щекавицька,37/48, кв.1, ідентифікаційний номер 35363688)

про відкриття провадження у справі про банкрутство

Суддя Мандичев Д.В.

Представники учасників: не з`явилися.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

У провадженні Господарського суду міста Києва знаходиться справа №910/3323/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Вайн Хауз Групп".

В березні 2019 р. позивач Русанюк Золтан Золтанович звернувся до Подільського районного суду м.Києва із вказаним позовом, в якому просить: 1) визнати позивача кредитором ТОВ "Вайн Хауз Групп" за заборгованістю в розмірі 30 000 грн., яка виникла на підставі договору оренди від 08.06.2017 року, укладеного між ФОП Годиніна О.А, ФОП Русанюк З.З. та ТОВ "Вайн Хауз Групп", 2) зобов`язати відповідача включити в проміжний ліквідаційний баланс та реєстр кредиторів кредиторські вимоги позивача на суму 30 000 грн.

Ухвалою від 29.03.2019 р. відмовлено у відкритті провадження за вищевказаним позовом на підставі ст.186 ч.1 п.1 ЦПК України, оскільки позов не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Постановою Київського апеляційного суду від 31.07.2019 р. за апеляційною скаргою представника позивача зазначена ухвала скасована з направленням позову до суду першої інстанції для продовження розгляду з посиланням на те, що районний суд прийшов до помилкового висновку про розгляд вищевказаного позову в порядку господарського судочинства, а тому спір підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

На підставі протоколу повторного автоматичного розподілу від 12.08.2019 р. матеріали вищевказаного позову передані для розгляду судді Ларіоновій Н.М.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 16.08.2019 р. вказаний позов залишений без руху та надано строк для усунення недоліків.

Ухвалою від 05.11.2019 р. відкрито провадження за вищевказаним позовом з призначенням розгляду в порядку загального позовного провадження.

Відзив на позовну заяву не надходив.

Ухвалою від 27.04.2020 р. закрито підготовче провадження та справа призначена до судового розгляду.

В судовому засіданні 31.03.2021 р. була задоволена заява ТОВ "ФК "Женева Фінанс" та на підставі ст.53 ЦПК України Товариство залучено до участі в справі як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

21.04.2021 р. через канцелярію суду надійшло клопотання представника третьої особи - адвоката Бандуристого Р.С. про передачу справи за підсудністю до господарського суду, посилаючись на те, що ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.04.2021 р. відкрито провадження у справі № 910/3323/21 за заявою ТОВ "ФК Женева Фінанс" (як ініціюючого кредитора) про банкрутство ТОВ "Вайн Хауз Групп", а відповідно ч.3 ст.7 Кодексу України з процедур банкрутства матеріали справи, в якій стороною є боржник, щодо майнових спорів з вимогами до боржника та його майна, провадження в якій відкрито до відкриття провадження у справі про банкрутство, надсилаються до господарського суду, в провадженні якого перебуває справа про банкрутство, який розглядає спір по суті в межах цієї справи.

Ухвалою Подільського районного суду міста Києва від 31.08.2021 клопотання представника третьої особи ТОВ "ФК "Женева Фінанс" - адвоката Бандуристого Р.С. про передачу справи до господарського суду - задоволено. Цивільну справу № 758/3931/19 за позовом Русанюка Золтана Золтановича до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вайн Хауз Групп" в особі ліквідатора Скаліцького Юрія Олеговича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Женева Фінанс" про визнання кредитором та зобов`язання вчинити дії вирішено передати до Господарського суду міста Києва, в провадженні якого перебуває справа № 910/3323/21 про банкрутство ТОВ "Вайн Хауз Групп".

Відповідно до витягу з протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду вказану справу передано на розгляд судді Мандичеву Д.В.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 21.12.2021 прийнято справу № 758/3931/19 за позовом Русанюка Золтана Золтановича до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вайн Хауз Групп" в особі ліквідатора Скаліцького Юрія Олеговича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Женева Фінанс" про визнання кредитором та зобов`язання вчинити дії до розгляду в межах справи № 910/3323/21 про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Вайн Хауз Групп". Підготовче засідання призначено на 26.01.2022.

26.01.2022 до суду надійшло клопотання ліквідатора ТОВ "Вайн Хауз Групп" арбітражного керуючого Ткачука О.В. про розгляд справи без участі представника та про закриття провадження у справі.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 26.01.2022 відкладено підготовче засідання у справі № 910/3323/21 (758/3931/19) на 21.02.2022.

09.02.2022 до суду надійшов відзив третьої особи на позовну заяву.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 21.02.2022 відкладено продовжено підготовче засіданні на 30 днів у строк до 21.03.2022 та відкладено підготовче засідання на 16.03.2022.

Водночас, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб.

Відповідно до положень статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

За змістом статей 10, 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя в Україні в умовах воєнного стану має здійснюватися у повному обсязі, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно з Указом Президента України "Про продовження дії воєнного стану в Україні" № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженого Законом України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

За наведених обставин призначене на 16.03.2022 судове засідання з розгляду справи № 910/3323/21 (758/3931/19) не відбулося з об`єктивних причин, що не залежать від суду.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 18.04.2022 призначено підготовче засідання на 29.06.2022.

У судове засідання 29.06.2022 явку повноважного представника позивача не забезпечив, хоча про дату, час і місце проведення даного засідання був повідомлений належним чином, незважаючи на вказані обставини, позивач явку свого повноважного представника у призначене засідання не забезпечив, будь-яких заяв із зазначенням поважних причин такої неявки чи клопотань про відкладення розгляду справи на адресу суду не направив.

Більше того, представник позивача також не прибув і в підготовче засідання, призначене на 26.01.2022 року та 21.02.2022 року.

Ухвали Господарського суду міста Києва від 21.12.2021 про призначення судового засідання на 26.01.2022, від 26.01.2022 про відкладення підготовчого засідання на 21.02.2022, від 21.02.2022 про відкладення судового засідання на 16.03.2022 та від 18.04.2022 про призначення підготовчого засідання на 29.06.2022 направляли судом за офіційною адресою позивача, яка зазначена у позовній заяві та надавалась самим позивачем, проте всі відправлення повернулись до суду із зазначенням припичини повернення "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відтак, неотримання позивачем поштового відправлення за вказаною самим адресою є свідомим діянням (бездіяльністю) самого заявника, тому всі несприятливі наслідки такого неотримання покладаються на нього самого.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, 1950 року, учасником якої є Україна, закріплено право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи судом упродовж розумного строку. Тобто зловживання процесуальними правами, спрямоване на свідоме невиправдане затягування судового процесу, порушує права інших учасників цього процесу та вимоги названих Конвенції і Кодексу.

У той же час, суд направляв відповідачам рекомендованими листами з повідомленням про вручення ухвали суду про відкладення розгляду справи на адреси місцезнаходження відповідачів, зазначені в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Проте конверти з копіями ухвал суду поверталися на адресу суду підприємством поштового зв`язку без вручення відповідачам з зазначенням причини повернення "адресат відсутній за вказаною адресою" та "за закінченням терміну зберігання".

Згідно з частиною 7 статті 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

За приписами частини 6 статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є, зокрема, день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду; день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою міцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Таким чином, ухвали суду про відкладення розгляду справи направлялися за адресом місцезнаходження позивача, вказаного у позовній зхаяві самим позивачем за відсутності заяв про зміну місцезнаходження.

Направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 18.03.2021 у справі № 911/3142/19).

Статтею 43 ГПК України встановлений обов`язок добросовісного користування учасниками судового процесу процесуальними правами.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (рішення Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України»).

За змістом пунктів 1, 2 статті 202 ГПК України суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку в зв`язку з неявкою в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання, або у зв`язку з першою неявкою в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними.

З огляду на вищенаведені нормативні приписи чинного законодавства, беручи до уваги факт неявки в призначене судове засідання представника позивача, який був належним чином повідомлений про дату, час і місце розгляду справи, суд дійшов висновку про відсутність правових підстав для відкладення судового засідання у зв`язку з неявкою уповноваженого представника Русанюка Золтана Золтановича.

Разом із тим, за умовами частини 4 статті 202 ГПК України, у разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.

Зі змісту положень статей 202, 226 ГПК України вбачається, що вказані норми не пов`язують можливість залишення позовної заяви без розгляду з необхідністю надання судом оцінки можливості вирішення спору за відсутності представника позивача, який не з`явився на виклик суду, не повідомив про причини неявки, був належним чином повідомлений про призначення справи до розгляду.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 13 вересня 2019 року в справі № 916/3616/15.

Слід також зазначити, що наведеними нормами не передбачено й необхідності у повторності чи систематичності невчинення позивачем (його представником) зазначених дій.

Вказане підтверджується також і змістом частин 1, 2 статті 202 ГПК України, якими не передбачено такої підстави для відкладення судового засідання, як неявка представника позивача та неповідомлення ним поважних причин неявки.

Крім того, згадані приписи стосуються дій саме позивача, а не відповідача, що цілком відповідає принципам змагальності та диспозитивності господарського процесу, оскільки кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Такої ж правової позиції дотримується Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в постанові від 13 листопада 2019 року в справі № 910/5187/19.

Суд звертає увагу на правовий висновок Верховного Суду, викладений у постанові від 6 листопада 2019 року в справі № 904/2423/18, за яким норми статті 226 ГПК України не пов`язують можливість залишення позову без розгляду із стадією судового розгляду та не містять заборони залишення позову без розгляду на стадії підготовчого провадження.

За таких обставин, враховуючи неявку повноважного представника позивача, належним чином повідомленого про дату, час і місце розгляду справи, у призначене судове засідання, ненадходження від позивача будь-яких заяв про розгляд справи за його відсутності та неповідомлення останнім причин такої неявки, а також зважаючи на те, що нез`явлення представника позивача перешкоджає вирішенню даного спору, суд дійшов висновку про залишення даного позову без розгляду на підставі пункту 4 частини 1 статті 226 ГПК України.

У той же час за змістом частини 4 статті 226 ГПК України особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення обставин, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись статтями 202, 226, 233-234 Господарського процесуального кодексу України,

УХВАЛИВ:

Позов Русанюка Золтана Золтановича до Товариства з обмеженою відповідальністю "Вайн Хауз Групп" в особі ліквідатора Скаліцького Юрія Олеговича за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Женева Фінанс" про визнання кредитором та зобов`язання вчинити дії залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення, якщо інше не передбачено цим Кодексом, та може бути оскаржена до суду апеляційної інстанції в порядку та строки, встановлені статтями 254 - 257 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 30.06.2022

Суддя Мандичев Д.В