ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"16" червня 2022 р. м. Житомир Справа № 906/971/21

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Маріщенко Л.О.

секретар судового засідання: Малярчук Р.А.

за участю представників сторін:

від позивача: Чешковський В.А. - ордер від 29.07.2021

від відповідача: Опанасюк С.П. - ордер від 18.01.2022

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Акціонерного товариства "Українська залізниця" Регіональна філія "Південно-Західна залізниця" Акціонерного товариства" Українська залізниця"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АртХаус"

про стягнення 671 995,80 грн.

Акціонерне товариство "Українська залізниця" в особі Регіональної філії "Південно-Західна залізниця" Акціонерного товариства" Українська залізниця" звернулося до господарського суду Житомирської області з позовом про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Арт Хаус" 671 995,80 грн, з яких 239 998,50 грн пеня, 111 999,30 грн 7% штрафу, 319 998,00 грн 20% штрафу.

Позовні вимоги обґрунтовані не належним виконанням з боку відповідача укладеного між сторонами договору №ПЗ/Т-20987/НЮ від 10.12.2020.

Ухвалою суду від 27.09.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі № 906/971/21 за правилами загального позовного провадження.

У відзиві на позовну заяву від 06.12.21 відповідач позов не визнав, посилаючись на безпідставне нарахування позивачем пені та штрафних санкцій з тих підстав, що ним вживались усі залежні від відповідача заходи для недопущення господарського правопорушення. Неможливість завершення робіт з реконструкції даху світлових ліхтарів на дільниці з ремонту дизель поїздів локомотивного депо Коростень Регіональної філії "Південно - Західна залізниця" AT "Укрзалізниця" по вул. Кузьмінського 47-А в м. Коростені Житомирської області до 31.12.2020 року обґрунтовує відмовою з боку позивача в укладанні додаткової угоди на продовження терміну виконання вказаних робіт до 31.03.2021 року( а.с.70-75).

Ухвалою суду від 07.12.2021 продовжено строк підготовчого провадження.

17.12.2021 позивачем надано суду відповідь на відзив, у якій зазначив, що до 15.12.2020 залізницею було подано повідомлення до відділу ДАБІ у Житомирській області про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (номер справи №9699). Подане повідомлення було розглянуто та повернуто на доопрацювання для усунення недоліків.

Повторно повідомлення подано до ДАБІ 06.01.2021. Вказане повідомлення, у зв`язку із зволіканням із сторони органу ДАБІ, було зареєстроване на офіційному порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва за №ЖТ92 тільки 19.01.2021. Таким чином замовник виконував вимоги законодавства, які не були зазначені договором. А строки реєстрації повідомлення не залежали від замовника. Крім того, замовник погоджувався підписати додаткову угоду до договору №ПЗ/Т-20987/НЮ від 10.12.2020, але 30.12.2020 відповідач відкликав свої працівників з об`єкта. Крім того, жодною умовою укладеного між сторонами договору не передбачено права підрядника відмовитись від виконання робіт по вказаній причині, у зв`язку з чим нарахування штрафу в розмірі 7% згідно істотних умов договору є обґрунтованим.

Крім того, в період з 17 по 30 грудня 2020 підрядником виконані роботи, які локальним кошторисом не передбачено, а саме - демонтаж дерев`яних конструкцій під світловими ліхтарями. Додаткові роботи, не передбачені договором, мали бути узгоджені письмово та не мали призвести до збільшення вартості договору. Виконання вказаних демонтажних робіт в кошторисі мало мінусову вартість, так як вартість самих робіт була менша за вартість матеріалу, який в результаті цих робіт мав бути демонтований та використаний в подальшому.

Враховуючи, що згідно тендерного кошторису перший етап робіт (демонтаж) має мінусову вартість, позивач застосував штраф у відповідності до п. 8.2 договору у розмірі 20% на всю суму договору - 1 599 990,00 що становить 319 998,00 грн.

Також позивач зазначає, що відповідач не надав жодного доказу про те, що позивачем були створені перешкоди, які не надали можливість відповідачу продовжити виконання договору.

Крім того, придбання матеріалів не є частиною виконання робіт.

03.05.2022 представником відповідача надані додаткові письмові пояснення у яких зазначено, що сторони визнали, що 17.12.2020 працівники позивача приступили до виконання робіт, однак 30.12.2020 позивач відкликав своїх працівників з об`єкту.

Станом на 31.12.2020 ТОВ "АртХаус" виконало роботи по демонтажу даху на суму 78 543,23 грн у зв`язку з чим був підготовлений пакет документів. Під час розгляду справи №906/289/21 судом було встановлено, що підрядник ТОВ "АртХаус" приступив до виконання робіт 17.12.2020 і виконав передбачені кошторисом роботи по розбиранню покриття покрівель з хвилястих і напівхвилястих азбестоцементних листів. Наведена обставина позбавляє позивача права на стягнення з відповідача штрафу згідно п. 8.2 договору. Зміст п. 8.2 договору передбачає нарахування штрафу у розмірі 20% вартості неякісно виконаних робіт. Натомість позивач не надав жодного документального підтвердження неякісного виконання підрядником певного обсягу робіт та їх вартості.

Крім того, договором передбачено нарахування пені в розмірі 0,1% вартості робіт, саме з вартості робіт, по яких допущено прострочення. Натомість позивачем нараховано пеню у розмірі 0,1% та штраф у розмірі 7% від загальної суми договору.

Також, відповідач зазначає, що повідомлення про початок виконання будівельних робіт з`явилось у реєстрі дозвільних документів лише 19.01.2021, тобто вже за межами строку виконання робіт - 30.12.2020.

Не підписання замовником запропонованої підрядником додаткової угоди про продовження строку виконання робіт до 31.03.2021, на думку відповідача, свідчить про штучне створення причин для унеможливлення належного виконання підрядником передбачених договором робіт.

Ухвалою суду від 03.05.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.

23.05.2022 від відповідача до суду надійшло клопотання про долучення доказів

Представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав викладених у позовній заяві.

Представник відповідача у судовому засіданні позовні вимоги не визнав з підстав викладених у відзиві на позовну заяву.

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, господарський суд,-

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається з матеріалів справи, 10 грудня 2020 року, за результатами проведення спрощеної закупівлі відповідно до вимог Закону України "Про публічні закупівлі" (оголошення № UA-2020-11-06-007613-с), між акціонерним товариством "Українська залізниця", в особі регіональної філії "Південно-Західна залізниця" (замовник), та Товариством з обмеженою відповідальністю "АртХаус" (підрядник) укладено договір №ПЗ/Т-20987/НЮ на виконання робіт з реконструкції даху світлових ліхтарів на дільниці з ремонту дизель поїздів локомотивного депо Коростень Регіональної філії "Південно - Західна залізниця" AT "Укрзалізниця" по вул. Кузьмінського 47-А в м. Коростені Житомирської області на загальну суму 1 599 990,00 грн.(а.с.10-15)

Пуктом 2.6 договору передбачено, що підрядник виконує роботи згідно з вимогами ДБН А.3.1-5-2016 "Організація будівельного виробництва" (наказ Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 05.05.2016 №115 "Про затвердження державних будівельних норм ДБН А.3.1-5-2016 "Організація будівельного виробництва") та інших нормативно-технічних вимог встановлених чинним законодавством.

Загальна сума договору складає 1 333 325,00 грн, ПДВ - 20% - 266 665,00 грн, разом - 1 599 990,00 грн (п. 3.1 договору).

Відповідно до п.5.1 договору, Підрядник зобов`язався приступити до виконання робіт протягом 5 (п`яти) робочих днів після одержання від Замовника будь - яким способом (факсом, електронною поштою, листом) відповідної заявки, яка вважається дозволом на виконання робіт, та є підтвердженням готовності Замовника до приймання робіт.

Згідно п. 6.1.1 договору підрядник зобов`язаний виконати визначені договором роботи у встановлений термін у відповідності з вимогами робочого проекту та іншій нормативно-технічній документації.

14 грудня 2020 на електронну адресу ТОВ "АртХаус" за підписами головного інженера та заступника виконавчого директора з рухомого складу регіональної філії "Південно - Західна залізниця" AT "Укрзалізниця" було направлено лист №НГ/НЗТ-08/1827, що є заявкою та дозволом на виконання робіт в розумінні умов договору (а.с.21).

Розділ 1 локального кошторису на будівельні роботи №2-1-1 передбачав виконання наступних демонтажних робіт:

- розбирання покриття покрівель з хвилястих і напівхвилястих азбестоцементних листів на суму 2059,66 грн. без ПДВ;

- виймання цілого скла з металевих та залізобетонних рам на замазці та штапиках площею скління до 1.0м2 на суму 8880,42 грн. ;

- демонтаж віконних блоків стальних із щілинками зі сталі при висоті будівлі до 50м. на суму 34208,12 грн.

Пунктом 7.1. Договору передбачено строк виконання робіт до 31.12.2020 року.

Листом №12-30/1 від 30.12.20 відповідач повідомив позивача про готовність приступити до виконання робіт згідно вищевказаного договору одразу після того, як буде розміщена інформація на офіційному сайті Держархбудінспекції України у розділі "Реєстр дозвільних документів" у єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт.

Причиною для відмови виконувати умови договору стало відсутність повідомлення органу державного архітектурно - будівельного контролю про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), у відповідності до вимог ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (а.с. 101,102)

05.01.2021 позивачем був складений акт про комісійний огляд світлового фонаря та встановлено, що згідно укладеного договору №ПЗ/Т-20987/НЮ від 10.12.2020, силами ТОВ "АртХаус" станом на 05.1.2021 було виконано:

1.Асбоцементний шифер демонтовано та опущено на дерев`яних піддонах на землю та відвезено на зберігання на майданчик будівельної дільниці.

2.Дерев"яні конструкції демонтовано, опущено на землю та відвезено для зберігання в приміщенні пилорами в кількості 8 ск/м.

3.Подальше виконання робіт призупинено. ( а.с. 23)

Як зазначено у рішенні господарського суду Житомирської області від 06.09.2021 у справі №906/289/21 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "АртХаус" до Акціонерного товариства "Українська залізниця" про стягнення 504290,49 грн. за придбані матеріали для виконання робіт по договору №ПЗ/Т-20987/НЮ від 10.12.20, залишеного без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 01.12.2021, відповідач у суді першої інстанції не заперечив, що позивач виконав передбачені кошторисом роботи по розбиранню покриття покрівель з хвилястих і напівхвилястих азбестоцементних листів на суму 2059,66 грн. без ПДВ. Цю ж позицію представник відповідача підтримав і у суді апеляційної інстанції.

Вище вказані обставини було досліджені та встановлені при розгляді господарським судом Житомирської області справи №906/289/21.

Відповідно до ст. 75 ГПК України, обставини, встановлені рішенням суду в господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом.

Як зазначає позивач у позовній заяві 17.12.2020 працівники відповідача приступили до виконання робіт, але вже 30.12.2020 підрядник відкликав своїх працівників з об`єкту, про що повідомив у претензії від 11.02.2021 №11-02/1.

Причиною такого вчинку підрядник пояснив відсутністю повідомлення органу державного архітектурно-будівельного контролю про початок виконання будівельних робіт.

15.12.2020 позивачем було подано до відділу ДАБІ у Житомирської області повідомлення по початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів за класом наслідків ( відповідальності) належать до об`єктів з незначними насідками (СС1 (а.с.22)), яке, як зазначає позивач, 28.12.2020 було повернути на доопрацювання для усунення недоліків.

Повторно повідомлення подано до ДАБІ 06.01.2021. Повідомлення про початок виконання будівельних робіт зареєстроване на офіційному порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва 19.01.2021 за №ЖТ2.

Таким чином, як стверджує позивач у позовній заяві, ним були виконані вимоги законодавства, які не були зазначені договором. Крім того, замовник погоджувався підписати додаткову угоду до договору про продовження строку виконання робіт, але 30.12.2020 підрядник відкликав своїх працівників з об`єкту.

Відповідно до частини першої, пункту 1 частини другої статті 11, частин першої та другої статті 509 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. До підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, належать договори та інші правочини. Зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Зобов`язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Згідно частин 1, 2 ст. 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно частин 1, 2 ст. 846 ЦК України строки виконання роботи або її окремих етапів встановлюються у договорі підряду. Якщо у договорі підряду не встановлені строки виконання роботи, підрядник зобов`язаний виконати роботу, а замовник має право вимагати її виконання у розумні строки, відповідно до суті зобов`язання, характеру та обсягів роботи та звичаїв ділового обороту.

Згідно з нормами ст. 530 Цивільного кодексу України, якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.

Пунктом 7.1 договору встановлено строк виконання робіт до 31.12.2020.

У зв`язку з невиконанням підрядником у зазначений строк передбачених договором робіт, позивачем нараховано штрафні санкції, а саме пеня у розмірі 239 998,50 грн, штраф у розмірі 7% на суму 111 999,30 грн на підставі п. 8.3 договору та штраф у розмірі 20% на суму 319 998,00 грн на підставі п. 8.2 договору.

Позивачем були направлені на адресу відповідача претензії з вимогою сплатити штрафні санкції від 22.01.2021 та від 16.02.2021.

У своїй відповіді від 01.03.2021 на претензію від 22.01.2021 відповідач вважає заявлені вимоги у претензії безпідставними та такими, що не підлягають задоволенню.

Як на підставу нарахування відповідачу штрафу у розмірі 20% на суму 319 998,00грн позивач посилається на п. 8.2 договору.

Пунктом 8.2 договору передбачено, що якщо підрядник протягом строку дії договору не приступив до виконання робіт і не виконав умови договору, то підрядник сплачує замовнику штраф в розмірі 20% вартості неякісного виконаних робіт, згідно зі статтею 231 Господарського кодексу України.

Аналізуючи умови вказаного пункту договору підставою для застосування передбаченого ним штрафу є наявність одночасно двох умов - якщо підрядник протягом строку дії договору не приступив до виконання робіт та не виконав умови договору.

Однак, як зазначалося вище, при розгляду господарським судом Житомирської області справи №906/289/21 було встановлено, що підрядником було виконано деякі роботи. Крім того, сам позивач у позовній заяві зазначає, що 17.12.2020 працівники підрядника приступили до виконання робіт.

Крім того, позивачем не надано суду доказів вартості неякісно виконаних робіт.

Відповідно до п. 5.8 договору, при наявності зауважень, або виявлені недоліків, складається двосторонній акт, в якому перераховуються недоліки і вказуються терміни їх усунення. Підрядник протягом 5-ти робочих днів від дати отримання даного акту зобов`язаний підтвердити свою згоду щодо усунення виявлених недоліків або надіслати обґрунтовану відмову від виконання робіт. Усунення недоліків проводиться за рахунок підрядника протягом 30 робочих днів.

Однак, на підтвердження виявлених недоліків при виконання підрядником робіт суду не надано.

Враховуючи викладене, судом не вбачається підстав для застосування штрафних санкцій передбачених п. 8.2 договору у вигляді нарахованого позивачем штрафу у розмірі 20% на суму 319 998,00 грн.

Щодо нарахованої позивачем пені у розмірі 0,1% на суму 239 998,50 грн та штрафу у розмірі 7% на суму 111 999,30 грн на підставі п. 8.3 договору суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 8.3 договору за несвоєчасне виконання робіт підрядник сплачує замовнику пеню у розмірі 0,1відсотка вартості робіт, по яким допущено прострочення виконання за кожний день прострочення, а за прострочення понад тридцять днів додатково стягується штраф у розмірі семи відсотків вказаної вартості.

Як зазначено в п. 7.1 договору строк виконання робіт - до 31.12.2020.

Посилаючись на те, що в зазначений строк підрядником не виконані передбачені договором роботи, позивачем нараховані вказані штрафні санкції.

Як вбачається з матеріалів справи 17.12.2020 працівники підрядника приступили до виконання робіт, однак 30.12.2020 були відкликані з об`єкту.

Листом №12-30/1 від 30.12.20 відповідач повідомив позивача про готовність приступити до виконання робіт згідно вищевказаного договору одразу після того, як буде розміщена інформація на офіційному сайті Держархбудінспекції України у розділі "Реєстр дозвільних документів" у єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт. Причиною для відмови виконувати умови договору стало відсутність повідомлення органу державного архітектурно - будівельного контролю про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), у відповідності до вимог ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".

Згідно ст. 32 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" клас наслідків (відповідальності) будівель і споруд (далі - клас наслідків) - це характеристика рівня можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно або періодично перебуватимуть на об`єкті або які знаходитимуться зовні такого об`єкта, матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта.

Клас наслідків визначається відповідно до вимог будівельних норм і правил, затверджених згідно із законодавством.

Клас наслідків визначається для кожного об`єкта - будинку, будівлі, споруди будь-якого призначення, їхніх частин, лінійних об`єктів інженерно-транспортної інфраструктури, у тому числі тих, що належать до складу комплексу (будови).

До складу комплексу (будови) можуть належати об`єкти, будівництво яких здійснюється за єдиною проектно-кошторисною документацією.

Усі об`єкти поділяються за такими класами наслідків (відповідальності):

незначні наслідки - СС1;

середні наслідки - СС2;

значні наслідки - СС3.

До незначних наслідків (СС1) не можуть бути віднесені об`єкти:

характеристики можливих наслідків від відмови (стану об`єкта, при якому неможливо використовувати його або складову частину за функціональним призначенням) яких перевищують:

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які постійно перебуватимуть на об`єкті, - 50 осіб;

рівень можливої небезпеки для здоров`я і життя людей, які періодично перебуватимуть на об`єкті, - 100 осіб;

рівень матеріальних збитків чи соціальних втрат, пов`язаних із припиненням експлуатації або з втратою цілісності об`єкта, - 2500 мінімальних заробітних плат (до розрахунку збитків не включаються збитки замовників будівництва, які будують об`єкти без залучення коштів державного або місцевого бюджетів, кредитних коштів, наданих під державні гарантії, коштів державних та комунальних підприємств, бюджетних установ);

пам`ятки культурної спадщини національного та місцевого значення, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

нове будівництво яких здійснюється в охоронній зоні пам`яток культурної спадщини національного та місцевого значення (розміри охоронної зони визначаються відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини");

об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";

житлові будинки понад чотири поверхи;

об`єкти, які підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України "Про оцінку впливу на довкілля" (крім об`єктів, які виробляють електричну енергію з енергії вітру, за умови позитивного висновку уповноваженого органу з оцінки впливу на довкілля).

До значних наслідків (СС3) відносяться такі об`єкти:

пам`ятки культурної спадщини, визначені відповідно до Закону України "Про охорону культурної спадщини";

об`єкти підвищеної небезпеки, ідентифіковані відповідно до Закону України "Про об`єкти підвищеної небезпеки";

житлові, громадські або багатофункціональні будівлі заввишки понад 100 метрів та/або з рівнем можливої небезпеки для здоров`я і життя людей понад 400 осіб, які постійно перебувають на об`єкті.

Віднесення об`єкта до певного класу наслідків (відповідальності) здійснюється проектною організацією за погодженням із замовником будівництва.

Об`єкту присвоюється найвищий клас наслідків (відповідальності) за одним із критеріїв, встановлених частиною п`ятою цієї статті.

Правильність визначення класу наслідків (відповідальності) перевіряється під час проведення експертизи проектів, якщо здійснення такої експертизи є обов`язковим відповідно до закону.

Під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю на об`єктах самочинного будівництва клас наслідків таких об`єктів визначається самостійно відповідними органами державного архітектурно-будівельного контролю або із залученням експертної організації чи експерта, який має відповідний кваліфікаційний сертифікат.

Згідно ст. 34 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" замовник має право виконувати будівельні роботи після, зокрема, подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України;

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Статтею 36 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.

Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.

Згідно п. 13 порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 (із змінами) повідомлення про початок виконання підготовчих робіт, повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, та повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) (далі - повідомлення), повідомлення про зміну даних у зазначених повідомленнях за формою згідно з додатками 1, 2 і 2-1 подається замовником (його уповноваженою особою) до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.

Орган державного архітектурно-будівельного контролю протягом п`яти робочих днів з дня надходження повідомлення:

вносить інформацію, зазначену у повідомленні, до Реєстру будівельної діяльності (крім об`єктів, на які поширюється дія Закону України Про державну таємницю) згідно з цим Порядком.

15.12.2020 позивачем було подано до відділу ДАБІ у Житомирської області повідомлення по початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів за класом наслідків ( відповідальності) належать до об`єктів з незначними насідками (СС1 (а.с.22)), яке, як зазначає позивач, 28.12.2020 було повернути на доопрацювання для усунення недоліків.

Повторно повідомлення подано до ДАБІ 06.01.2021.

Повідомлення про початок виконання будівельних робіт зареєстроване на офіційному порталі Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва 19.01.2021 за №ЖТ2, тобто після закінчення встановленого у договорі строку виконання робіт - до 31.12.2020.

Додаткової угоди до договору про продовження строку виконання робіт між сторонами укладено не було.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що відповідачем порушено строк виконання робіт не з його вини.

Прострочення виконання договірних зобов`язань зумовлено причинами, на які відповідач не міг вплинути.

На підставі наведеного, суд вважає, що дії позивача призводили до неможливості відповідачу вчасно виконати свої зобов`язання по договору.

За приписами ст. 614 ЦК України, особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом і є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання.

Згідно зі ст.73 Господарського процесуального Кодексу України, доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ст.74 Господарського процесуального Кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Приписами ст. 79 Господарського процесуального Кодексу України передбачено, що наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до п. 1 ст. 86 Господарського процесуального Кодексу України, Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Оскільки, невиконання Договору №ПЗ/Т-20987/НЮ, зокрема, за порушення строків виконання робіт підрядником, відбулось у зв`язку з неможливістю вчасно виконати свої зобов`язання по договору не з його вини, то позовні вимоги в частині стягнення 239 998,50 грн - пені, 111 999,30 грн штрафу 7%, 319 998,00 грн штрафу 20% є безпідставними та не можуть бути задоволені, а тому в позові слід відмовити.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

ВИРІШИВ:

В позові відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 29.06.22

Суддя Маріщенко Л.О.

Віддрукувати:

1 - в справу

2,3 - сторонам (рек. )