ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" червня 2022 р.м. Одеса Справа № 916/3880/21

Господарський суд Одеської області у складі:

судді В.С. Петрова

при секретарі судового засідання Г.С. Граматик

за участю представників:

від позивача Сузанська Л.М.,

від відповідача Сокуренко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом Акціонерного товариства ДТЕК Одеські електромережі до Головного управління Національної поліції в Одеській області про стягнення заборгованості в загальному розмірі 135791,24 грн., -

ВСТАНОВИВ:

Акціонерне товариство ДТЕК Одеські електромережі звернулось до Господарського суду Одеської області з позовною заявою до Головного управління Національної поліції в Одеській області про стягнення заборгованості в загальній сумі 135791,24 грн., у т.ч. 118922,23 грн. заборгованості за недовраховану електричну енергію, 9585,46 грн. пені, 2169,92 грн. 3% річних, 5113,63 грн. інфляційних втрат. В обґрунтування заявлених вимог позивач посилається порушення відповідачем п.п. 1 п. 5.5.5 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії з питань регулювання електроенергетики України № 312 від 14.03.2018 р., а саме самовільне підключення електроустановок до мереж АТ ДТЕК Одеські електромережі з порушенням схеми обліку, що призвело до необлікованого використання відповідачем електроенергії.

Як зазначає позивач, з 11.09.2020 року АТ Одесаобленерго (ідентифікаційний код 00131713) змінило найменування на Акціонерне товариство ДТЕК Одеські електромережі (ідентифікаційний код 00131713), а відтак Товариство є правонаступником майна, прав та обов`язків Акціонерного товариства Одесаобленерго.

Так, позивач вказує, що між відповідачем та позивачем укладений діючий договір споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії, який є публічним договором приєднання та розміщений на сайті позивача, до якого відповідач приєднався згідно заяви-приєднання від 27.12.2018 року. При цьому позивач зазначає, що договір про постачання електричної енергії № 225 втратив свою чинність з моменту підписання заяви-приєднання від 27.12.2018 р., однак був наданий до позовної заяви з додатками № 2, № 7, № 7.1, № 10, оскільки інформація, яка містилась у договорі № 225, як це і передбачено п. 2.1.10 ПРРЕЕ та п. 4 Постанови НКРЕКП від 14.03.2018 р. № 312, була використана для визначення умов публічного договору.

Наразі позивач зауважує, що 18.03.2021 р. персоналом АТ ?ДТЕК Одеські Електромережі? при проведенні перевірки на об`єкті відділу поліції № 92 Одеського районного управління поліції № 91 на предмет дотримання відповідачем ПРРЕЕ за адресою: м. Одеса вул. Грецька, 42, було виявлено порушення п.п. 1 п. 5.5.5 Правил, а саме (зі змісту акту): самовільне підключення електроустановок до мереж АТ ?ДТЕК Одеські Електромережі?. Самовільне підключення виконано кабелем АВВГ4*25мм2 від ШВО 0,4кВ за адресою АДРЕСА_1 . Електроенергія споживається, розрахунковим приладом обліку не враховується. Порушення продемонстровано споживачу. Тобто, за ствердженнями позивача, у споживача було виявлено порушення ПРРЕЕ у вигляді самовільного підключення з порушенням схеми обліку, що підпадає під дію п. 6 п. 8.4.2 ПРРЕЕ. При цьому позивач зауважує, що на зазначений об`єкт уповноважених представників АТ ?ДТЕК Одеські Електромережі? допустив представник споживача - капрал Ковальов Анатолій Олександрович, який надав доступ до електроустановок. Також позивач вказує, що акт № 8021332 було підписано трьома представниками АТ ?ДТЕК Одеські Електромережі? та уповноваженою особою відповідача - Ковальов А.О. При цьому позивач звертає увагу, що представником споживача є будь-яка особа, яка в момент проведення представниками постачальника електричної енергії перевірки з приводу дотримання споживачем ПРРЕЕ на об`єкті останнього, знаходилась на території споживача, мала доступ до закритих приміщень на об`єкти споживача. Таким чином, як вказує позивач, з огляду на те, що Правила роздрібного ринку електричної енергії не передбачають необхідності закріплення повноважень представника споживача в окремому документі, акт № 8021332 складено у відповідності до вимог ПРРЕЕ (в редакції чинній на момент складання акту 8021332) та є дійсним. Крім того, за ствердженнями позивача, саме акт є достатнім, належним та допустимим доказом наявності у відповідача порушення ПРРЕЕ, оскільки акт підписаний з урахуванням вимог п. 8.2.5 ПРРЕЕ. Разом з тим, як зазначає позивач, Схема електропостачання споживача до акту № 8021332 графічно визначає місце (точка) самовільного підключення до відповідних мереж, що передбачено п. 8.2.5 ПРРЕЕ.

Пунктом 8.2.6 ПРРЕЕ визначено, що на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

Між тим позивач додає, що в п. 11 акту відповідача було повідомлено про час та дату засідання комісії, а саме на 30.03.2021 р.

Також позивач вказує, що 30.03.2021 р. ГУНП в Одеській області звернулося до товариства із заявою, в якій просило перенести засідання комісії на 06.04.2021 р.

Як зазначає позивач, 06.04.2021 р. в присутності представника відповідача - начальника центру забезпечення, підполковника поліції Якименко А.П. (на підставі посвідчення ОДП № 016130 від 05.05.2020 р., дійсне до 05.05.2024 р.) комісія з розгляду актів про порушення АТ ДТЕК Одеські Електромережі? розглянула акт № 8021332 та прийняла рішення здійснити розрахунок у відповідності до п.п. 6 п. 8.4.2, п. 8.4.7, п.п 2 п. 8.4.8, п. 8.4.12 ПРРЕЕ за 6 календарних місяців, по здійсненим замірам сили струму навантаження електроустановки. Також позивач зазначає, що у п. 4 акту про порушення, працівниками позивача було здійснено заміри сили струму навантаження електроустановки споживача на час складення акта про порушення струмоприймачів; заміри здійснювались струмовимірювальними кліщами, номер та дата повірки якого зазначені в п. 4 акту № 8021332 від 18.03.2021 р. (Іа=72,6 А; Ів=8,7А; Іс=0,3А). За ствердженнями позивача, Р було визначено наступним чином: Р = (72,6+8,7+0,31*0,22*0,9=16,16 кВт.; середньодобове споживання склало: W/доб. С.п. = Р*1=16.16кВт*12 год. = 193,88 кВт*год. Так, позивач вказує, що розрахунок здійснено за 181 дні (за 6 календарних місяців), з огляду на що 181 * 193,88 кВт*год. = 35093 кВт*год. (кількість недоврахованої електроенергії), а відтак всього сума заборгованості за недовраховану електроенергію з урахуванням ПДВ складає 118922,23 грн. За ствердженнями позивача, рішення комісії було оформлено протоколом № 488 від 06.04.2021 р. Крім того, як вказує позивач, компанією було підготовлено рахунок-фактуру № 8021332 з терміном оплати суми боргу протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунку. Так, позивач зазначає, що копію протоколу № 488 від 06.04.2021 р., розрахунок обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, рахунок-фактуру № 8021332 було вручено представнику відповідача нарочно під підпис 06.04.2021 р., однак відповідачем до теперішнього часу борг по акту про порушення у розмірі 118922,23 грн. в добровільному порядку не сплачено, що й стало підставою для звернення компанії до суду для стягнення вартості необлікованої електричної енергії в судовому порядку.

Крім того, оскільки виставлене позивачем повідомлення про оплату 06.04.2021 р. по акту про порушення № 8021332 на оплату нарахувань за необліковану електроенергію в сумі 118922,23 грн. не сплачено відповідачем на момент підготовки позовної заяви, позивачем відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України нараховані відповідачу 3% річних від простроченої суми в розмірі 2169,92 грн. та інфляційні втрати в сумі 5113,63 грн., а також пеня в розмірі 9585,46 грн., що заявлені до стягнення.

При цьому у позовній заяві позивачем заявлено клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 20.12.2021 р. позовну заяву Акціонерного товариства ДТЕК Одеські електромережі прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі № 916/3880/21, розгляд справи призначено за правилами загального позовного провадження, при цьому підготовче засідання призначено на 13 січня 2022 р.

13.01.2022 р. від представника відповідача на електронну адресу суду надійшло клопотання, відповідно до якого останній просить суд відкласти судове засідання та продовжити відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву та доказів по справі. В обґрунтування вказаного клопотання представник відповідача вказує, що лише 05.01.2022 р. на адресу Головного управління Національної поліції в Одеській області надійшла позовна заява з додатками. Також представник відповідача вказує, що на виконання вимог ухвали суду від 20.12.2021 р. та з метою підготування відзиву на позовну заяву було підготовлено запити до відповідальних підрозділів ГУНП в Одеській області, проте через стислі строки підготування відзиву на позовну заяву станом на момент подання даного клопотання запитувані матеріали на адресу представника відповідача не надійшли.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 13.01.2022 р. у справі № 916/3880/21 продовжено відповідачу строк для подання відзиву на позовну заяву до 28.01.2022 р. та відкладено підготовче засідання на 03 лютого 2022 р.

28.01.2022 р. від відповідача на електронну адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. В обґрунтування заперечень відповідач зазначає, що представником Головного управління було здійснено виїзд до адміністративної будівлі ГУНП в Одеській області, розташованої за адресою: м. Одеса, вул. Грецька, 42, під час якого було встановлено, що в арці адміністративної будівлі ГУНП в Одеській області, розташованої за вказаною вище адресою, знаходяться два електричних щита, які на теперішній час функціонують у відповідності до чинної схеми обліку. Як вказує відповідач, електричний щит № 1, в якому знаходиться прилад обліку, який обліковує усю споживану електроенергію та покази з якого використовуються для подальших розрахунків із постачальником електричної енергії, при цьому раніше в ньому не знаходився прилад обліку, а знаходилися технічні прилади, за допомогою яких здійснювалось загальне підключення адміністративної будівлі до електричної енергії, а прилад обліку натомість знаходився у підвальному приміщенні. Наразі відповідач наголошує на тому, що даний електричний щит опломбований та працівники ГУНП в Одеській області не мають доступу до приборів, які знаходяться у ньому. Крім того відповідач додає, що зняття показників споживаної електричної енергії здійснюється через спеціальні прозорі віконця. За ствердженнями відповідача, даний електричний щит був встановлений після виявленого постачальником порушення, а до його виявлення на його місці знаходився аналогічний тому, який знаходиться у вході до адміністративної будівлі ГУНП в Одеській області, розташованої за адресою: м. Одеса, вул. Грецька, 42. Разом з тим відповідач наголошує, що даний електричний щит має замок для його зачинення та коли аналогічний щит стояв в арці, про яку говорилось вище, він також був зачинений та жодний працівник Головного управління не мав доступу до нього.

Стосовно суті порушення ПРРЕЕ відповідач вказує, що фактично порушення виразилось у підключенні другого електричного щита, який також знаходиться у арці за адресою: АДРЕСА_2 , через п`ять метрів від першого.При цьому відповідач вказує, що із наданих ним фотознімків вбачається, що зміст даного щитка складає велику кількість електричних приборів, в тому числі автомати та інші невідомі представнику Головного управління елементи електроживлення. Між тим відповідач наголошує, що вхідні та вихідні проводи вмуровані в стіну арки, яка побудована/реконструйована не менш, ніж 10 років тому. Наразі відповідач зауважує, що оскільки порушення складалося саме із встановлення та підключення другого електричного щита, із порушенням схеми обліку, на думку відповідача, невідомо чому саме представники позивача, здійснюючи неодноразовий контроль та перевірку приладів обліку та інших електричних приборів в даній адміністративній будівлі, не помітили таке порушення. Більш того відповідач додає, що встановлення даного електричного щита не могло здійснюватися працівниками ГУНП в Одеській області, оскільки останні не мають доступу до електричного щита № 1, за допомогою якого можливо відключити живлення, оскільки монтаж такого обладнання неможливий під струмом, а також працівники не мають спеціальних знань для підключення електричних приборів такої складності. Також відповідач вказує, що ГУНП в Одеській області не здійснювало та не здійснює обслуговування приладів обліку та інших електричних приладів за допомогою сторонніх осіб, усі дії щодо монтажу або демонтажу електричних приборів здійснюється та здійснювалось відповідними представниками постачальника електричної енергії.

По-друге, відповідач зазначає, що ГУНП в Одеській області є органом державної влади, який фінансується з державного бюджету та на теперішній час, а також на час проведення перевірки, немає жодних проблем із фінансуванням Головного управління на дані цілі. Відтак відповідач наголошує, що є зовсім нелогічним вживати певні дії щодо самовільного підключення струмоприймачів, електроустановок, електропроводки до електричної мережі, у випадку, коли жоден працівник Головного управління не сплачує особисті кошти за спожиту електроенергію. Таким чином відповідач вважає, що для належного та об`єктивного розгляду даної справи необхідно витребувати у позивача усю наявну документацію з технічного обслуговування адміністративної будівлі ГУНП в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Грецька, 42 / пров. Червоний, 5.

02.02.2022 р. від відповідача на електронну адресу суду надійшло клопотання про витребування доказів, а також поновлення строку на подання клопотання про витребування доказів.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 03.02.2022 р. підготовче засідання відкладено на 16 лютого 2022 р.

15.02.2022 р. від позивача надійшли до господарського суду пояснення по справі, в яких позивач додатково вказує, що 18.03.2021 р. персоналом АТ ДТЕК Одеські Електромережі? при проведенні перевірки на об`єкті - відділ поліції № 2 Одеського районного управління поліції № 1 на предмет дотримання відповідачем ПРРЕЕ за адресою: м. Одеса вул. Грецька, 42, було здійснено фото та відео зйомку для фіксації виявлених порушень. Крім того позивач зауважує, що Головне управління Національної поліції в Одеській області по вул. Грецька, 42, з 01.03.2020 р. до дати складання акту - 01.03.2021 р. спожило 99467 кВт/год, а після складання акту № 8021332 від 18.03.2021 р. з 01.03.2021 р. по 01.01.2022 р. спожили 170670кВт/год, а відтак, за ствердженнями позивача, об`єм споживання збільшився в два рази, що підтверджується факт порушення споживачем ПРРЕЕ.

Розгляд справи у підготовчому засіданні 16.02.2022 р. о 12 год. 00 хв. не відбувся у зв`язку з проведенням посадовими особами Південно-західного апеляційного господарського суду, Господарського суду Одеської області та співробітниками Служби судової охорони обстеження адміністративної будівлі з приводу анонімного повідомлення про закладення вибухового приладу в адміністративній будівлі суду, про що господарським судом складено відповідну довідку.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 16.02.2022 р. підготовче засідання у справі призначено на 10 березня 2022 р. об 11:00.

Розгляд справи у підготовчому засіданні 10.03.2022 р. об 11 год. 00 хв. не відбувся у зв`язку із запровадженням 24.02.2022 р. воєнного стану указом Президента України № 64/2022 Про введення воєнного стану в Україні. Крім того, 14.03.2022 р. указом Президента України № 133/2022 Про продовження строку дії воєнного стану в Україні продовжено воєнний стан до 25.04.2022 р.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 18.03.2022 р. підготовче засідання у справі призначено на 13 травня 2022 р.

В підготовчому засіданні господарського суду 13 травня 2022 року було протокольно оголошено перерву до 26 травня 2022 року о 12 год. 00 хв. згідно ч. 5 ст. 183 ГПК України.

В підготовчому засіданні, призначеному на 26.05.2022 р., судом було розглянуто клопотання відповідача про витребування доказів, яке було надіслано на електронну адресу суду 02.02.2022 р., та відмовлено у його задоволенні, про що зазначено в протоколі судового засідання від 26.05.2022 р.

Ухвалою господарського суду Одеської області від 26.05.2022 р. закрито підготовче провадження у справі № 916/3880/21 та призначено справу до судового розгляду по суті в засіданні суду на 15 червня 2022 р.

Під час розгляду справи у судовому засіданні 15.06.2022 р. представник позивача підтримав позовні вимоги та наполягав на їх задоволенні у повному обсязі, натомість представник відповідача просив суд не задовольняти позов.

Заслухавши пояснення представників сторін, розглянувши та дослідивши всі письмові докази, які містяться в матеріалах справи, господарський суд дійшов наступних висновків.

14 грудня 2016 року між Публічним акціонерним товариством Енергопостачальна компанія Одесаобленерго (постачальник) та Головним управлінням Національної поліції в Одеській області (споживач) було укладено договір про постачання електричної енергії № 225, відповідно до розділу 1 якого постачальник електричної енергії продає електричну енергію споживачу для забезпечення потреб електроустановок споживача з приєднаною потужністю, величини якої по площадках вимірювання та точках продажу визначені додатком Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії, а споживач оплачує постачальнику електричної енергії вартість використаної (купленої) електричної енергії та здійснює інші платежі згідно з умовами цього договору. Точка продажу електричної енергії - межа балансової належності, на якій відбувається перехід права власності на електричну енергію визначена додатком Акт розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін між постачальником та споживачем або інша межа обумовлена окремим додатком до договору.

Згідно п. 2.3 договору № 225 від 14.12.2016 р. споживач зобов`язується, зокрема, оплачувати постачальнику електричної енергії вартість спожитої електричної енергії згідно з умовами додатків Порядок розрахунків та Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії? (п.п. 2.3.3); здійснювати оплату за перетікання реактивної електричної енергії між електромережею постачальника електричної енергії та електроустановками споживача згідно з додатком Порядок розрахунків за перетікання реактивної електроенергії (п.п. 2.3.4); забезпечувати безперешкодний доступ уповноважених представників постачальника електричної енергії за пред?явленням службового посвідчення до засобів (систем) обліку електроенергії, вимірювання потужності та контролю показників якості електроенергії (п.п. 2.3.5).

Пунктом 4.2 договору № 225 від 14.12.2016 р. сторони погодили відповідальність споживача, а саме: за внесення платежів, передбачених пунктами 2.3.3 - 2.3.4 цього договору, з порушенням термінів, визначених додатком ?Порядок розрахунків?, споживач оплачує постачальнику електричної енергії пеню у розмірі 0,5%, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діяла на той період, за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплат. Сума пені зазначається у розрахунковому документі окремим рядком (п.п. 4.2.1); споживач сплачує постачальнику електричної енергії вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем - юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою HKРЕ. від 04 травня 2006 р. № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 (далі - Методика), за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням, у разі таких дій споживача: самоцільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою (п.п. 4.2.3); споживач несе відповідальність за технічний стан розрахункових приладів обліку та пломб на них, які знаходяться на його території, забезпечує їх охорону та збереження (п.п. 4.2.4).

Також сторонами до договору № 225 про постачання електричної енергії від 14.12.2016 р. були підписані додаток № 2 Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії; додаток № 5 Порядок розрахунків (для бюджетних організацій); додаток № 7 Акт 1799 Ц від 22.11.2016 р. розмежування балансової належності електромереж та експлуатаційної відповідальності сторін; додаток № 7.1 Однолінійна схема електропостачання.

Також із матеріалів справи вбачається, що 11 жовтня 2017 року між Публічним акціонерним товариством Енергопостачальна компанія Одесаобленерго (постачальник) та Головним управлінням Національної поліції в Одеській області (споживач) було укладено додаткову угоду до договору № 225 про постачання електричної енергії від 14.12.2016 р., якою внесено зміни у додатки № 2, № 3, № 7.1 та № 10, виклавши їх в новій редакції.

При цьому, з 01.01.2019 р. на території Одеської області розпочав діяльність оператор системи розподілу - АТ ДТЕК Одеські електромережі на підставі ліцензії про розподіл електричної енергії згідно Постанови НКРЕКП № 1345 від 06.11.2018 р. Про видачу АТ Одесаобленерго ліцензії з розподілу електричної енергії та анулювання ліцензій з передачі електричної енергії місцевими (локальними) електричними мережами і постачання електричної енергії за регульованим тарифом. Водночас, крім функцій оператора системи розподілу, АТ ДТЕК Одеські електромережі також виконує функції постачальника послуг комерційного обліку, адміністратора комерційного обліку згідно абз. 3 п. 5, п.11 Постанови НКРЕКП № 312 від 14.03.2018 р., тобто, АТ ДТЕК Одеські електромережі адмініструє точки комерційного обліку електроенергії, отримує від споживача або самостійно здійснює зняття показників засобів обліку електричної енергії, визначає обсяги електричної енергії, що спожита споживачем та надає цю інформацію постачальнику електроенергії для підтвердження того, скільки постачальник продав (поставив) електричної енергії споживачу в розрахунковому місяці.

Відповідно до ст. 1 Закону України Про ринок електричної енергії електропостачальник - суб`єкт господарювання, який здійснює продаж електричної енергії за договором постачання електричної енергії споживачу; побутовий споживач - індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність).

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 56 Закону України Про ринок електричної енергії постачання електричної енергії споживачам здійснюється електропостачальниками, які отримали відповідну ліцензію, за договором постачання електричної енергії споживачу. Договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами.

Згідно зі ст. 45 Закону України Про ринок електричної енергії розподіл електричної енергії здійснюється оператором системи розподілу. Діяльність з розподілу електричної енергії підлягає ліцензуванню відповідно до законодавства. Оператор системи розподілу надає послуги з розподілу електричної енергії на недискримінаційних засадах відповідно до цього Закону, кодексу систем розподілу та інших нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії. Система розподілу має бути побудована з урахуванням принципу економічної ефективності, планів розвитку міст (територій), з дотриманням режиму права власності, вимог щодо охорони навколишнього природного середовища, енергоефективності, захисту життя і здоров`я людей, а також раціонального використання енергії відповідно до технічних правил та норм безпеки, передбачених нормативно-технічними документами.

Так, господарським судом в процесі вирішення даного спору встановлено, що АТ ДТЕК Одеські електромережі на підстав отриманої ліцензії має право на здійснення господарської діяльності з розподілу електричної енергії. З урахуванням отримання ліцензії позивач має право на здійснення господарської діяльності з розподілу електричної енергії, тобто позивач виступає оператором системи розподілу.

Разом з тим, положеннями п. 2 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 р. Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії визначено, що укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.

Відповідно до п. 4 Постанови Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 р. Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії договір вважається укладеним з дати підписання споживачем заяви-приєднання до договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, яка повертається споживачем на адресу ОСР, та/або сплати за рахунком (квитанцією), який надсилається (надається) одночасно з договором споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, та/або з дати, указаної у заяві-приєднанні, якщо споживач протягом указаного в заяві-приєднанні терміну не звернувся до ОСР із запереченнями щодо укладення договору в цілому або щодо окремих умов договору та спожив будь-який обсяг електричної енергії.

Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії визначені Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг від 14.03.2018 р. № 312.

За умовами п. 1.2.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (в редакції, що була чинною на дату складання акту про порушення) на роздрібному ринку електричної енергії споживання та використання електричної енергії для потреб електроустановки споживача здійснюється за умови забезпечення розподілу/передачі та продажу (постачання) електричної енергії на підставі договорів про розподіл/передачу, постачання електричної енергії, надання послуг комерційного обліку, які укладаються відповідно до цих Правил, Кодексу системи передачі, Кодексу систем розподілу та Кодексу комерційного обліку.

Так, 27.12.2018 р. Головним управлінням Національної поліції в Одеській області було підписано заяву-приєднання до умов публічного договору про надання послуг з розподілу електричної енергії, розміщеного на сайті АТ Одесаобленерго, на умовах раніше укладеного договору про постачання електричної енергії за № 225.

Слід зазначити, що з 11.09.2020 р. найменування АТ Одесаобленерго було змінено на АТ ДТЕК Одеські електромережі.

Відповідно до ч. 7 ст. 179 Господарського кодексу України господарські договори укладаються за правилами, встановленими Цивільним кодексом України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами щодо окремих видів договорів.

Частиною першою статті 627 Цивільного кодексу України передбачено, що відповідно до статті 6 цього кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Відповідно до ч. ч. 1 - 3 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв`язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Використання при вчиненні правочинів факсимільного відтворення підпису за допомогою засобів механічного або іншого копіювання, електронного підпису або іншого аналога власноручного підпису допускається у випадках, встановлених законом, іншими актами цивільного законодавства, або за письмовою згодою сторін, у якій мають міститися зразки відповідного аналога їхніх власноручних підписів.

Відповідно до ч. 2 ст. 639 ЦК України, якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Згідно зі ст. 638 ЦК України договір вважається укладеним, коли між сторонами в потрібній у належних випадках формі досягнуто згоди за всіма істотними умовами. Істотними є умови про предмет договору, а також ті, які визнані такими за законом або необхідні для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою однієї зі сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до ч. ч. 1, 2, 3, 5 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги. Підприємець не має права надавати переваги одному споживачеві перед іншим щодо укладення публічного договору, якщо інше не встановлено законом. Актами цивільного законодавства можуть бути встановлені правила, обов`язкові для сторін при укладенні і виконанні публічного договору.

Положення ч.1 ст. 634 ЦК України передбачають, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Враховуючи викладене, суд доходить до висновку, що Головне управління Національної поліції в Одеській області уклало публічний договір шляхом приєднання до публічного договору про розподіл електричної енергії з АТ ДТЕК Одеські електромережі на умовах раніше укладеного договору про постачання електричної енергії за № 225.

При цьому суд зазначає, що згідно вимог ст. 204 Цивільного кодексу України укладений сторонами договір, як правочин є правомірним на час розгляду справи, оскільки його недійсність прямо не встановлена законом, і його недійсність не була визнана судом, а тому зазначений договір в силу вимог ст. 629 Цивільного кодексу України є обов`язковим для виконання сторонами, і зобов`язання за ним мають виконуватися належним чином відповідно до закону та умов договору.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

В силу ч. 1 ст. 193 ГК України суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться. При цьому до виконання господарських договорів застосовуються відповідні положення ЦК України з урахуванням особливостей, передбачених ГК України.

Відповідно до ст. 526 Цивільного кодексу України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 525 Цивільного кодексу України).

Відповідно до п. 2.3.3. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (в редакції, що була чинною на дату складання акту про порушення) електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами вимірювальної техніки для розрахунків за спожиту електричну енергію, технічними засобами контролю і управління споживанням електричної енергії та величини потужності, а також (за бажанням споживача) суміщеними з лічильником електричної енергії або окремими засобами вимірювальної техніки для контролю якості електричної енергії.

При цьому згідно п. 5.1.1. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (в редакції, що була чинною на дату складання акту про порушення) оператор системи має право, зокрема: на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії, що встановлені на об`єктах споживачів та інших учасників роздрібного ринку, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності оператора системи; на безперешкодний доступ (за пред`явленням представником службового посвідчення) до електричних установок споживача для проведення технічної перевірки засобів вимірювання, контролю за рівнем споживання електричної енергії та потужності, вимірювання показників якості електричної енергії, контрольного огляду електричних мереж від межі балансової належності до точки вимірювання та/або точки обліку відповідно до умов укладених договорів, а також для виконання відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого цими Правилами порядку та умов договору, виконання інших робіт відповідно до договору; контролювати додержання споживачами та субспоживачами вимог цих Правил відповідно до умов укладених договорів; складати акти про невідповідність дій (бездіяльності) споживача умовам договору споживача про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії та порушення вимог законодавства України у сфері енергетики.

Враховуючи вищенаведені приписи чинного законодавства, господарський суд доходить висновку про наявність у АТ ДТЕК Одеські електромережі, як оператора системи, на отримання безперешкодного доступу до розрахункових засобів вимірювання електричної енергії з метою проведення обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами вимірювання та інших порушень.

Так, з матеріалів справи вбачається, що 18.03.2021 року працівниками АТ ?ДТЕК Одеські Електромережі? була проведена перевірка дотримання споживачем Головним управлінням Національної поліції в Одеській області на об`єкті відділу поліції № 92 Одеського районного управління поліції № 91 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 р., за адресою: м. Одеса вул. Грецька, 42, під час якої було виявлено порушення відповідачем вказаних Правил, а саме п.п. 2.3.1, 2.3.2, 2.3.3, 2.3.4, 5.5.5, що відповідає порушенню п. 8.4.2 самовільне підключення електроустановок до електричної мережі ОСР ДТЕК. За результатами вказаної перевірки представниками АТ Одесаобленерго був складений акт про порушення № 8021332 від 18.03.2021 р., який підписано трьома представниками позивача та від споживача ОСОБА_1 . Крім того із вказаного акту про порушення № 8021332 від 18.03.2021 р. та із матеріалів справи вбачається, що до нього додаються фотоматеріали, акт технічної перевірки № 1017358 від 18.03.2021 р., акт-вимога № 600203 від 18.03.2021 р., в якому зазначено про необхідність приведення електроустановки споживача у відповідність із ПРРЕЕ у строк до 26.03.2021 р. Також працівниками АТ Одесаобленерго було складено акт заміни/технічної перевірки № 1017381 від 24.03.2021 р. Вказані вище акти підписані і представниками компанії і споживача.

Згідно п. 1.1.2. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (в редакції, що була чинною на дату складання акту про порушення) акт про порушення - документ установленої форми, який складається для фіксації факту порушення на об`єкті споживача цих Правил та який є підставою для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії.

Як передбачено п. 8.2.5. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (в редакції, що була чинною на дату складання акту про порушення), у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 8 до цих Правил. Акт про порушення складається представниками оператора системи, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред`явлення ними службових посвідчень. В акті про порушення мають бути зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих Правил та всі необхідні для визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; номінальної сили струму спрацювання комутаційних апаратів, задіяних у схемі підключення; фазування лічильника на дату оформлення акта про порушення. Споживачі, представники оператора системи, інші особи, присутні при перевірці, під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень та/або відмови споживача (представника споживача або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки) підписувати акт про порушення, про що зазначається в акті про порушення. Акт про порушення складається у двох примірниках, один з яких передається або надсилається споживачеві. Акт про порушення підписується представником (представниками) оператора системи, який (які) брали участь у перевірці, та споживачем (представником споживача) або іншою особою, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи). До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Представники оператора системи перед складанням акта про порушення зобов`язані повідомити споживача про його право внести пояснення та зауваження до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень.

Як вбачається із акту про порушення № 8021332 від 18.03.2021 р., представником споживача Головного управління Національної поліції в Одеській області Ковальовим А.О. підписано його без зауважень.

Відповідно до п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (в редакції, що була чинною на дату складання акту про порушення) на підставі акта про порушення уповноваженими представниками оператора системи під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг необлікованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків. Комісія з розгляду актів про порушення створюється оператором системи і має складатися не менше ніж з 3 уповноважених представників оператора системи. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів про порушення. Рішення комісії оформлюється протоколом, копія якого видається споживачу. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії. В такому разі разом з протоколом споживачу надаються розрахунок обсягу та вартості необлікованої електричної енергії з посиланням на відповідні пункти глави 8.4 цього розділу та розрахункові документи для оплати необлікованої електричної енергії та/або збитків.

Разом з тим, як встановлено судом та вбачається із матеріалів справи, 30.03.2021 р. начальником центру забезпечення підполковником поліції Якименком А.П. була подана до АТ Одесаобленерго заява про перенесення засідання комісії по розгляду акту № 8021332 від 18.03.2021 р. на 06.04.2021р. на 10 год. 30 хв. У вказаній заяві заявником вказано, що копія акта ним отримана.

Так, 06.04.2021 р. під час засідання комісії АТ ?ДТЕК Одеські Електромережі? було розглянуто акт № 8021332 від 18.03.2021 р. про порушення Правил, про що складено протокол № 488, та комісією на об`єкті споживача Районний відділ поліції № 2, Одеське районне управління поліції № 2, вул. Грецька, 42, кут провулок Червоний, 5, виявлено порушення ПРРЕЕ, а саме: площа перерізу проводу (кабелю) (згідно з гл.1.3 ПУЕ) АВВГ 4*25 мм2; допустимий тривалий струм проводу (кабелю) (згідно з гл.1.3 ПУЕ) 70 А; дата усунення порушення 24.03.2021 р. За результатами розгляду вказаного акту № 8021332 від 18.03.2021 р. комісією прийнято рішення провести нарахування згідно з пунктом № 8.4.2.6, 8.4.23 та за формулою № 8.4.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою НКРЕКП від 14.03.2018 № 312 зі змінами і доповненнями, струм споживання Іа=72,6 А; Ів=8,7 А; Іс=03 А; тривалість роботу струмоприймачів протягом доби 12 год.; період нарахування з 18.09.2020 р. по 18.03.2021 р.; всього підлягає до сплати за необліковану електричну активну енергію 118922,23 грн. за 35093 кВт*годин.

Відповідно до п. 8.4.1 Правил роздрібного ринку електричної енергії оператор системи визначає обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення цих Правил та/або виявлення фактів безоблікового споживання електричної енергії, самовільного підключення до об`єктів електроенергетики і споживання електричної енергії без засобів вимірювальної техніки, відповідно до вимог цієї глави.

Згідно п. 8.4.2.6 Правил роздрібного ринку електричної енергії визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії здійснюється оператором системи на підставі акта про порушення, складеного у порядку, визначеному цими Правилами, у разі виявлення таких порушень, зокрема, самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі оператора системи з порушенням схеми обліку.

Згідно з п. 8.4.12 Правил роздрібного ринку електричної енергії у разі виявлення у непобутового споживача порушень, зазначених у підпунктах 6-8 пункту 8.4.2 цієї глави, величина розрахункового добового обсягу споживання електричної енергії через проводи (кабелі), якими здійснене самовільне підключення (Wдоб.с.п., кВт·год), розраховується за формулою Wдоб.с.п. = Р с.п. * t вик.с.п., де Р с.п. - потужність самовільного підключення (кВт), що розраховується за формулами у разі підключення до однієї фази Р с.п. = I * U ном.фаз. * сos?У, де I сила струму, що може протікати по колу самовільного підключення, визначена виходячи: з найменшого допустимого струму, який може протікати через поперечну площу перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, згідно з главою 1.3 ПУЕ, А; з найменшої сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі (за умови, що зазначена сила струму спрацювання менша сили струму, визначеної виходячи з поперечної площі перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, та допустимого тривалого струму, який може ними протікати згідно з главою 1.3 ПУЕ), А. У разі непроведення вимірів поперечної площі перерізу всіх проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, потужність самовільного підключення (Pс.п., кВт) визначається виходячи з допустимого тривалого струму, що може протікати через мінімальний діаметр електропроводки, згідно з положеннями глави 1.3 ПУЕ (за умови, що зазначена сила струму менша сили струму спрацювання комутаційних апаратів, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі). За згодою сторін сила струму може бути визначена виходячи із сили струму навантаження електроустановки при підключенні всіх наявних на об`єкті споживача струмоприймачів на максимальну потужність або з максимальної сили струму навантаження струмоприймачів, підключених до схеми самовільного підключення на момент виявлення порушення, на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології; U ном.фаз. - номінальна фазна напруга, кВ; cos?У - косинус кута між фазною напругою Uфаз та струмом навантаження, який протікає тією самою фазою, визначений на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. У разі відсутності у представників оператора системи відповідних засобів вимірювальної техніки cos?У приймається рівним 0,9; t вик.с.п. - час використання самовільного підключення протягом доби (приймається рівним 12 год/добу). Поперечна площа перерізу проводів (кабелів), що використані у схемі самовільного підключення до електричної мережі, визначається на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології. Комутаційні апарати, що задіяні у схемі самовільного підключення до електричної мережі, можуть вилучатися оператором системи для направлення їх на експертизу для встановлення фактичної сили струму їх спрацювання, про що зазначається в акті про порушення.

На вказану суму 118922,23 грн. (в т.ч. ПДВ 19820,37 грн.) позивачем виставлено відповідачу рахунок № НОМЕР_1 з терміном оплати протягом 30 днів від дня отримання рахунку. Так, вказаний рахунок разом з копією протоколу № 488 від 06.04.2021 р. та розрахунком нарахування недорахованої електроенергії було отримано 06.04.2021 р. представником споживача ОСОБА_2 , що підтверджується підписом останнього на вказаних протоколі та рахунку (а.с. 40-42).

Відповідно до статті 235 Господарського кодексу України за порушення господарських зобов`язань до суб`єктів господарювання та інших учасників господарських відносин можуть застосовуватися оперативно-господарські санкції заходи оперативного впливу на правопорушника з метою припинення або попередження повторення порушень зобов`язання, що використовуються самими сторонами зобов`язання в односторонньому порядку. До суб`єкта, який порушив господарське зобов`язання, можуть бути застосовані лише ті оперативно-господарські санкції, застосування яких передбачено договором.

Частиною 1 статті 236 ГК України встановлено види господарсько-оперативних санкцій, серед яких, зокрема, передбачено встановлення в односторонньому порядку на майбутнє додаткових гарантій належного виконання зобов`язань стороною, яка порушила зобов`язання: зміна порядку оплати продукції (робіт, послуг), переведення платника на попередню оплату продукції (робіт, послуг) або на оплату після перевірки їх якості тощо. Згідно з частиною 2 вищезазначеної статті перелік оперативно-господарських санкцій, встановлений у її першій частині, не є вичерпним.

Отже, зі змісту вказаних положень чинного законодавства вбачається, що рішення про донарахування споживачу вартості недоврахованої спожитої електроенергії є саме оперативно-господарською санкцією.

За змістом ч. ч. 1, 2 ст. 237 Господарського кодексу України підставою для застосування оперативно-господарських санкцій є факт порушення господарського зобов`язання другою стороною. Оперативно-господарські санкції застосовуються стороною, яка потерпіла від правопорушення, у позасудовому порядку та без попереднього пред`явлення претензії порушнику зобов`язання. Порядок застосування сторонами конкретних оперативно-господарських санкцій визначається договором. У разі незгоди з застосуванням оперативно-господарської санкції заінтересована сторона може звернутися до суду з заявою про скасування такої санкції та відшкодування збитків, завданих її застосуванням.

Відповідно до п. 8.2.6. Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018 року (в редакції, що була чинною на дату прийняття рішення, оформленого протоколом № 488 від 06.04.2021 р.) кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом безоблікового споживання електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту безоблікового споживання електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії. Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення та/або визначенні обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, вирішуються Регулятором, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної політики в електроенергетичному комплексі, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики відповідно до компетенції, енергетичним омбудсменом та/або судом. Якщо судом прийнято рішення, яким спростовано факт безоблікового споживання електричної енергії споживачем та/або відмовлено оператору системи в задоволенні позову щодо стягнення зі споживача вартості необлікованої електричної енергії, розрахованої на підставі акта про порушення, та за умови набрання рішенням суду законної сили оператор системи скасовує відповідний акт про порушення.

Разом з тим слід зазначити, що споживачем рішення комісії про застосування саме оперативно-господарської санкції не оскаржувалось.

При цьому, як встановлено судом, відповідач у встановлений строк рахунок позивача № НОМЕР_1 не оплатив, при цьому в матеріалах справи відсутні докази непогодження відповідачем з рішенням або діями позивача щодо проведення перерахунку та вартості необлікованої електроенергії у спірних правовідносинах, а також вірність розрахунку матеріалами справи не спростовується.

Таким чином, виходячи з обставин даної справи та враховуючи вищенаведені положення чинного законодавства, у спірних правовідносинах мало місце порушення ПРРЕЕ, факт чого відповідачем не спростовано належними та допустимими доказами, з огляду на що господарський суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача про стягнення з відповідача заборгованості за недораховану електричну енергію в розмірі 118922,23 грн. є обґрунтованими.

При цьому твердження відповідача стосовно того, що його працівники не мають доступу до електричного щита № 1, за допомогою якого можливо відключити живлення, оскільки монтаж такого обладнання неможливий під струмом, а також працівники не мають спеціальних знань для підключення електричних приборів такої складності, а також те, що ГУНП в Одеській області не здійснювало та не здійснює обслуговування приладів обліку та інших електричних приладів за допомогою сторонніх осіб, не заслуговують на увагу, оскільки не підтверджуються жодними належними та допустимими доказами. При цьому відповідно до п.п. 4.2.4 п. 4.2 договору № 225 про постачання електричної енергії від 14.12.2016 р. відповідач несе відповідальність за технічний стан розрахункових приладів обліку та пломб на них, які знаходяться на його території, а також забезпечує їх охорону та збереження.

Щодо нарахування 3% річних та інфляційних втрат суд зазначає наступне.

Виходячи з системного аналізу законодавства, обов`язок боржника сплатити кредитору суму боргу з нарахуванням процентів річних та відшкодувати кредитору спричинені інфляцією збитки випливає з вимог ст. 625 ЦК України.

Зокрема, частиною другою статті 625 ЦК України передбачено, що боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Наразі ст. 612 ЦК України визначає, що боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом.

Передбачене законом право кредитора вимагати сплати боргу з урахуванням індексу інфляції та процентів річних є способами захисту його майнового права та інтересу, суть яких полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів внаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

При цьому застосування положень частини другої названої статті не передбачає наявність вини боржника, оскільки згідно частини першої цієї ж статті боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов`язання.

Слід зазначити, що виходячи з положень ст. 625 ЦК України, право кредитора на стягнення 3% річних та інфляційних втрат не залежить від моменту пред`явлення вимоги про таке стягнення (до моменту погашення боргу або після цього). При цьому визначальним є наявність факту порушення боржником строків виконання грошового зобов`язання. Таким чином, право кредитора на стягнення 3% річних може бути реалізовано у будь-який момент при наявності вищезазначених вимог, передбачених законодавством.

Наразі слід зазначити, що згідно положень ЦК проценти річних є самостійною формою цивільно-правової відповідальності за порушення грошових зобов`язань. Так, розмір таких процентів річних може бути визначений сторонами в договорі.

Статтю 625 ЦК України розміщено у розділі І Загальні положення про зобов`язання книги 5 ЦК України. Отже, положення розділу І книги 5 ЦК України поширюються як на договірні (підрозділ 1 розділу ІІІ книги 5 ЦК України), так і на недоговірні (деліктні) зобов`язання (підрозділ 2 розділу ІІІ книги 5 ЦК України).

Таким чином, дія ст. 625 ЦК України поширюється на всі види грошових зобов`язань незалежно від підстав їх виникнення (договір чи делікт), у тому числі й на позадоговірне грошове зобов`язання. Тому у разі прострочення виконання зобов`язання, зокрема щодо сплати нарахованої оперативно-господарської санкції, нараховуються 3% річних та інфляційні нарахування від простроченої суми відповідно до ч. 2 ст. 625 ЦК України.

Аналогічну правову позицію викладено у постановах Великої Палати Верховного Суду від 10.04.2018 р. у справі № 910/10156/17, від 16.05.2018 р. у справі № 14-16цс18, постановах Верховного Суду від 17.10.2018 р. у справі № 908/2552/17 та від 04.12.2019 р. у справі № 910/13238/18.

Враховуючи вищенаведене та порушення Головним управлінням Національної поліції в Одеській області термінів сплати оперативно-господарської санкції в сумі 118922,23 грн., суд вважає, що позивачем цілком правомірно нараховано 3% річних. Дослідивши та перевіривши здійснений позивачем розрахунок суми 3% річних в розмірі 2169,92 грн., судом встановлено, що розрахунок 3% річних було здійснено позивачем вірно. Відтак, з відповідача підлягають стягненню 3% річних в розмірі 2169,92 грн.

Так, індекс інфляції це додаткова сума, яка сплачується боржником і за своєю правовою природою є самостійним засобом захисту цивільного права кредитора у грошових зобов`язань і спрямована на відшкодування його збитків, заподіяних знеціненням грошових коштів внаслідок інфляційних процесів в державі. Офіційний індекс інфляції, що розраховується Державною службою статистики України, визначає рівень знецінення національної грошової одиниці України, тобто зменшення купівельної спроможності гривні.

Згідно роз`яснень, наведених в п. 3 постанови Пленуму Вищого господарського суду України Про деякі питання практики застосування законодавства про відповідальність за порушення грошових зобов`язань № 14 від 17.12.2013 р., інфляційні нарахування на суму боргу, сплата яких передбачена частиною другою статті 625 ЦК України, не є штрафною санкцією, а виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення коштів внаслідок інфляційних процесів за весь час прострочення в їх сплаті. Зазначені нарахування здійснюються окремо за кожен період часу, протягом якого діяв відповідний індекс інфляції, а одержані таким чином результати підсумовуються за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання. Розмір боргу з урахуванням індексу інфляції визначається виходячи з суми боргу, що існувала на останній день місяця, в якому платіж мав бути здійснений, помноженої на індекс інфляції, визначений Державною службою статистики України, за період прострочення починаючи з місяця, наступного за місяцем, у якому мав бути здійснений платіж, і за будь-який місяць (місяці), у якому (яких) мала місце інфляція. При цьому в розрахунок мають включатися й періоди часу, в які індекс інфляції становив менше одиниці (тобто мала місце дефляція).

При застосуванні індексу інфляції слід мати на увазі, що індекс розраховується не на кожну дату місяця, а в середньому на місяць і здійснюється шляхом множення суми заборгованості на момент її виникнення на сукупний індекс інфляції за період прострочення платежу. При цьому сума боргу, яка сплачується з 1 по 15 день відповідного місяця, індексується з врахуванням цього місяця, а якщо сума боргу сплачується з 16 по 31 день місяця, розрахунок починається з наступного місяця. Аналогічно, якщо погашення заборгованості здійснено з 1 по 15 день відповідного місяця, інфляційні втрати розраховуються без врахування цього місяця, а якщо з 16 по 31 день місяця, то інфляційні втрати розраховуються з врахуванням даного місяця. В листі Верховного Суду України від 03.04.97р. N 62-97 р. також наведені відповідні рекомендації щодо порядку застосування індексів інфляції при розгляді судових справ Верховного Суду України.

Враховуючи викладене, суд зазначає, що факт знецінення або незнецінення грошових коштів і відповідно обґрунтованість заявлених до стягнення збитків від інфляції необхідно встановлювати на момент звернення до суду з позовом про таке стягнення. Зважаючи на викладене та з урахуванням наведених рекомендацій щодо порядку застосування індексів інфляції, судом було перевірено здійснений позивачем розрахунок інфляційних нарахувань в розмірі 5113,63 грн. за несвоєчасну оплату оперативно-господарської санкції в сумі 118922,23 грн. та встановлено, що розрахунок інфляційних нарахувань було здійснено позивачем вірно. Відтак, з відповідача підлягають стягненню інфляційні втрати в розмірі 5113,63 грн.

Стосовно нарахування пені у розмірі 9585,46 грн. господарський суд зазначає наступне.

Невиконання зобов`язання або виконання зобов`язання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання), що мало місце у даному випадку (несплата оперативно-господарської санкції в сумі 118922,23 грн.) згідно ст. 610 Цивільного кодексу України є порушенням зобов`язання, зокрема з боку відповідача.

В свою чергу у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема, сплата неустойки (п. 3 ч. 1 ст. 611 ЦК України).

Як передбачено частиною 1 ст. 548 Цивільного кодексу України, виконання зобов`язання (основного зобов`язання) забезпечується, якщо це встановлено договором або законом. В силу ч. 1 ст. 546 Цивільного кодексу України виконання зобов`язання може забезпечуватися, зокрема, неустойкою (штраф, пеня).

Згідно положень ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

За приписами ч. 1 ст. 624 Цивільного кодексу України, якщо за порушення зобов`язання встановлено неустойку, то вона підлягає стягненню у повному розмірі, незалежно від відшкодування збитків.

Крім того, згідно ч. 2 ст. 193 ГК України кожна сторона повинна вжити усіх заходів, необхідних для належного виконання нею зобов`язання, враховуючи інтереси другої сторони та забезпечення загальногосподарського інтересу. Порушення зобов`язань є підставою для застосування господарських санкцій, передбачених цим Кодексом, іншими законами або договором.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 229 ГК України учасник господарських відносин у разі порушення ним грошового зобов`язання не звільняється від відповідальності через неможливість виконання і зобов`язаний відшкодувати збитки, завдані невиконанням зобов`язання, а також сплатити штрафні санкції відповідно до вимог, встановлених цим Кодексом та іншими законами.

Ч. 1, 2, 4 ст. 217 ГК України передбачають, що господарськими санкціями визнаються заходи впливу на правопорушника у сфері господарювання, в результаті застосування яких для нього настають несприятливі економічні та/або правові наслідки. У сфері господарювання застосовуються такі види господарських санкцій: відшкодування збитків; штрафні санкції; оперативно-господарські санкції. Господарські санкції застосовуються у встановленому законом порядку за ініціативою учасників господарських відносин.

В силу положень ст. 230 ГК України штрафними санкціями у цьому Кодексі визнаються господарські санкції у вигляді грошової суми (неустойка, штраф, пеня), яку учасник господарських відносин зобов`язаний сплатити у разі порушення ним правил здійснення господарської діяльності, невиконання або неналежного виконання господарського зобов`язання.

Нарахування штрафних санкцій за прострочення виконання зобов`язання, якщо інше не встановлено законом або договором, припиняється через шість місяців від дня, коли зобов`язання мало бути виконано (ч. 6 ст. 232 ГК України).

Частиною 1 статті 231 ГК України передбачено, що законом щодо окремих видів зобов`язань може бути визначений розмір штрафних санкцій, зміна якого за погодженням сторін не допускається.

Як свідчить положення п.п. 4.2.1 п. 4.2 договору № 225 про постачання електричної енергії від 14.12.2016 р. за внесення платежів, передбачених пунктами 2.3.3 - 2.3.4 цього договору, з порушенням термінів, визначених додатком ?Порядок розрахунків?, споживач оплачує постачальнику електричної енергії пеню у розмірі 0,5%, але не більше подвійної облікової ставки Національного банку України, яка діяла на той період, за кожний день прострочення платежу, враховуючи день фактичної оплат. Сума пені зазначається у розрахунковому документі окремим рядком

При цьому пунктами 2.3.3 - 2.3.4 договору № 225 про постачання електричної енергії від 14.12.2016 р. визначено, що споживач зобов`язується оплачувати постачальнику електричної енергії вартість спожитої електричної енергії згідно з умовами додатків Порядок розрахунків та Графік зняття показів засобів обліку електричної енергії?; здійснювати оплату за перетікання реактивної електричної енергії між електромережею постачальника електричної енергії та електроустановками споживача згідно з додатком Порядок розрахунків за перетікання реактивної електроенергії.

Таким чином, вказаними положеннями договору № 225 про постачання електричної енергії від 14.12.2016 р. сторонами АТ ДТЕК Одеські електромережі та Головним управлінням Національної поліції в Одеській області погоджено відповідальність споживача у вигляді сплати пені саме за внесення платежів, передбачених пунктами 2.3.3 - 2.3.4 цього договору, з порушенням термінів, визначених додатком ?Порядок розрахунків?. При цьому вказаними пунктами 2.3.3 - 2.3.4 договору відповідач, як споживач, зобов`язався оплачувати постачальнику електричної енергії вартість спожитої електричної енергії та оплату за перетікання реактивної електричної енергії між електромережею постачальника електричної енергії та електроустановками споживача. З огляду на викладене господарський суд доходить висновку, що умовами вказаного договору № 225 про постачання електричної енергії від 14.12.2016 р. сторонами не встановлений розмір пені за порушення виконання зобов`язання з оплати недорахованої електричної енергії.

Крім того господарський суд зазначає, що 15.02.2022 р. від позивача надійшли до господарського суду пояснення по справі, в яких позивач, крім іншого, зазначив, що додатки № 7/10 Однолінійна схема та № 5 Порядок розрахунків до договору № 225 до позовної заяви не були додані, з огляду на що додаються до пояснень. Разом з тим господарський суд наголошує, що додана позивачем до матеріалів пояснень копія додатку № 5 Порядок розрахунків (для бюджетних організацій) відноситься до договору № 225 від 25.02.08, про що зазначено на самому додатку, при цьому договір між позивачем АТ ДТЕК Одеські електромережі та Головним управлінням Національної поліції в Одеській області був укладений 14 грудня 2016 року. Відтак господарський суд доходить висновку, що вказаний додаток № 5 відноситься до договору № 225, що був укладений саме 25 лютого 2008 року, а не 14 грудня 2016 року.

Згідно приписів ст. 547 ЦК України правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання вчиняється у письмовій формі. Правочин щодо забезпечення виконання зобов`язання, вчинений із недодержанням письмової форми, є нікчемним.

Так, сторонами по справі не було вчинено письмового правочину щодо забезпечення виконання зобов`язань з оплати недорахованої електричної енергії у вигляді пені.

Відтак, суд вважає, що вимоги позивача про стягнення з відповідача пені в загальній сумі 9585,46 грн., є необґрунтованими та безпідставними, а тому не підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права в разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно положень ст. 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Вказані положення ЦК кореспондуються з положеннями ст. 20 ГК України.

Відповідно до ст. 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Згідно ст. 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Оцінюючи надані докази в сукупності, господарський суд вважає, що позовні вимоги Акціонерного товариства ДТЕК Одеські електромережі частково обґрунтовані та відповідають вимогам чинного законодавства і фактичним обставинам справи, у зв`язку з чим підлягають частковому задоволенню.

У зв`язку з тим, що спір виник внаслідок неправомірних дій відповідача та рішення відбулось частково на користь позивача, згідно ст. 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору, понесені позивачем при подачі позову, покладаються на відповідача пропорційно розміру задоволених позовних вимог, що дорівнює 2109,76 грн. (126205,78 грн. х 2270,00 грн./ 135791,24 грн.).

Керуючись ст.ст. 129, 232, 236-238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В:

1. Позов Акціонерного товариства ДТЕК Одеські електромережі до Головного управління Національної поліції в Одеській області про стягнення заборгованості в загальному розмірі 135791,24 грн. задовольнити частково.

2. СТЯГНУТИ з Головного управління Національної поліції в Одеській області (65080, м. Одеса, вул. Академіка Філатова, буд. 15-А; ) на користь Акціонерного товариства ДТЕК Одеські електромережі (65031, м. Одеса, вул. Миколи Боровського, буд. 28Б; ) заборгованість за недораховану електричну енергію в розмірі 118922/сто вісімнадцять тисяч дев`ятсот двадцять дві/грн. 23 коп., 3% річних в сумі 2169/дві тисячі сто шістдесят дев`ять/грн. 92 коп., інфляційні втрати в розмірі 5113/п`ять тисяч сто тринадцять/грн. 63 коп., витрати по сплаті судового збору в розмірі 2109/дві тисячі сто дев`ять/грн. 76 коп.

3. В задоволенні решти частини позовних вимог Акціонерного товариства ДТЕК Одеські електромережі до Головного управління Національної поліції в Одеській області відмовити.

Рішення господарського суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом 20-денного строку з моменту складання повного судового рішення.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повний текст рішення складено та підписано 22 червня 2022 р.

Суддя В.С. Петров