ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2022 року

м. Київ

cправа № 911/1888/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:

Бакуліна С.В. - головуючий, Кібенко О.Р., Стратієнко Л.В.,

за участю секретаря судового засідання - Федорченка В.М.,

представників учасників справи:

позивача 1 - Товстопята В.Л. (особисто),

позивача 2 - ОСОБА_1 (особисто),

відповідача 1- не з`явились,

відповідача 2- Пацало Л.В. (особисто), Норова Г.О.,

відповідача 3 - не з`явились,

третьої особи - не з`явились,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_2

на постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2021 (головуючий суддя - Пашкіна С.А., судді: Шапран В.В., Буравльов С.І.) та рішення Господарського суду Київської області від 19.05.2021 (суддя Бацуца В.М.)

у справі №911/1888/18

за позовом 1. ОСОБА_2 ,

2. ОСОБА_1

до 1. Товариства з обмеженою відповідальністю агропромислового підприємства "Сад",

2. ОСОБА_3 ,

3. Державного реєстратора Васильківської районної державної адміністрації Київської області Салати Сергія Івановича,

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ОСОБА_4 ,

про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників товариства, визнання недійсним статуту товариства, скасування державної реєстрації змін до установчих документів товариства,

ВСТАНОВИВ:

1.Короткий зміст позовних вимог

1.1. ОСОБА_2 (далі - позивач 1) та ОСОБА_1 (далі - позивач 2) звернулися до Господарського суду Київської області із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю агропромислового підприємства "Сад" (далі - ТОВ АП "Сад"), ОСОБА_3 про (1) визнання недійсними з моменту прийняття рішень загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015, які оформлені протоколом №1; (2) визнання недійсним з моменту реєстрації статуту ТОВ АП "Сад" у редакції, затвердженій рішенням загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015 (протокол №1), внесеного до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців державним реєстратором Васильківської районної державної адміністрації Київської області Салатою Сергієм Івановичем 27.05.2015 за №2002138, (3) скасування державної реєстрації змін до установчих документів (нова редакція статуту) ТОВ АП "Сад", затверджених рішенням загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015 (протокол №1), проведеної державним реєстратором Васильківської районної державної адміністрації Київської області Салатою Сергієм Івановичем 27.05.2015 за №2002138.

1.2.Позовні вимоги мотивовані тим, що спірні рішення загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" прийняті з порушенням порядку проведення зборів, норм законодавства та установчих документів товариства, порушують майнові права позивачів на володіння частками статутного капіталу товариства та їх немайнові права.

1.3.Зокрема позивачі посилаються на те, що:

- в порушення пункту 8.5.7 статуту ТОВ АП "Сад" головою зборів був призначений директор товариства, який не може бути одночасно головою загальних зборів учасників товариства;

- рішення загальних зборів за пунктом четвертим порядку денного зборів про задоволення заяви ОСОБА_1 про вихід зі складу учасників товариства суперечить частині 1 статті 148 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) (у редакції, чинній станом на дату прийняття спірного рішення) та пункту 8.4.4 статуту товариства, оскільки прийняте з порушенням встановлених законом та статутом строків на розгляд такої заяви (на наступний день після її нотаріального посвідчення), чим порушує передбачене статутом право позивача 2 як учасника товариства, який подав цю заяву, на її відкликання у місячний строк після подання;

- протокол загальних зборів в частині пункту п`ятого порядку денного зборів не відповідає вимогам статті 60 Закону України "Про господарські товариства", з протоколу неможливо встановити, яке саме рішення було прийняте за пунктом п`ятим порядку денного зборів щодо перерозподілу часток учасників товариства, позивачі в силу вимог закону не могли прийняти рішення в редакції, що за змістом пункту п`ятого порядку денного винесена на обговорення, а відтак в частині прийняття рішення по питанню п`ятому порядку денного протокол фактично відсутній.

1.4.Також позивачі посилаються на те, що статут ТОВ АП "Сад" в редакції, затвердженій рішенням загальних зборів учасників, оформленим протоколом №1 від 13.05.2015, в частині перерозподілу часток учасників та проведена на підставі цього рішення державна реєстрація змін до установчих документів товариства, суперечать статті 147 ЦК України, статті 53 Закону України "Про господарські товариства", оскільки перерозподіл часток учасників у статутному капіталі ТОВ АП "Сад" був здійснений за відсутності прийнятого загальними зборами відповідного рішення, за відсутності волевиявлення учасників товариства на передачу належних їм часток на користь ОСОБА_3 та за відсутності укладених з нею правочинів.

1.5.За твердженням позивачів відповідачка 2 - ОСОБА_3 заволоділа належними їм частками у статутному капіталі ТОВ АП "Сад" без жодних правових підстав, не була наділена повноваженнями на подачу від імені ТОВ АП "Сад" документів для державної реєстрації змін до установчих документів Товариства та не мала права вчиняти від імені товариства відповідні дії.

2.Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій

2.1. ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 станом на 12.05.2015 були учасниками ТОВ АП "Сад", яким належали внесок у статутному капіталі товариства у розмірі по 130,00 грн кожному, що становило по 33,3 % статутного капіталу товариства, що підтверджується (1) пунктом 4.1 статуту ТОВ АП "Сад", затвердженого рішенням загальних зборів учасників товариства від 10.10.2008, оформленим протоколом №1 від 10.10.2008, та зареєстрованим відповідним державним реєстратором Васильківської районної державної адміністрації від 26.03.2009, (2) відомостями з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

2.2.12.05.2015 ОСОБА_1 складено та підписано заяву, адресовану ТОВ АП "Сад", про вихід із складу учасників товариства, згідно з якою він заявив про вихід із складу учасників ТОВ АП "Сад" та передачу (уступку) належної йому частки у статутному капіталі товариства у розмірі 130,00 грн, що становило 33,3% статутного капіталу товариства, на користь учасників товариства ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

2.3.13.05.2015 проведено спірні загальні збори учасників ТОВ АП "Сад", на яких були присутні учасники товариства (згідно з протоколом загальних зборів учасників товариства) - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 та запрошені особи: ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , і на яких було вирішено ввести до складу учасників ТОВ АП "Сад" Пацало Лесю Василівну; призначити з 15.05.2015 директором ТОВ АП "Сад" Драпей Віцентіну Віталісівну; задовольнити заяву ОСОБА_1

про вихід зі складу учасників ТОВ АП "Сад"; про перерозподіл часток капіталу статутного фонду ТОВ АП "Сад": частку капіталу, що належала ОСОБА_1 у розмірі 33,3% продати ОСОБА_3 ; свою частку капіталу у розмірі 17,67% ОСОБА_2 дарує синові ОСОБА_4 і частку у розмірі 14,67% продає ОСОБА_3 . Таким чином ОСОБА_2 володіє часткою в 1%, ОСОБА_4 - часткою в розмірі 51%, ОСОБА_3 - часткою 48 %; затвердити нову редакцію статуту ТОВ АП "Сад", про що за наслідками проведення вказаних загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" було складено і підписано протокол №1 від 13.05.2015 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад".

2.4.27.05.2015 державним реєстратором юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Реєстраційної служби Васильківського міськрайонного управління юстиції Київської області Салатою С.І. на підставі поданих відповідачем 1 документів за наслідками прийнятих рішень загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015, оформлених протоколом №1 від 13.05.2015, було проведено державну реєстрацію статуту ТОВ АП "Сад", затвердженого рішенням загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015, оформлених протоколом №1 від 13.05.2015, про що до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань було внесено відповідний запис про державну реєстрацію №2002138 від 27.05.2015.

3.Короткий зміст рішення суду першої інстанції та постанови суду апеляційної інстанції

3.1.Справа розглядалась неодноразово. Під час нового розгляду Господарський суд Київської області рішенням від 19.05.2021 у справі №911/1888/18, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2021, у задоволенні позову в частині позовних вимог про (1) визнання недійсними з моменту прийняття рішень загальних зборів ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015, які оформлені протоколом №1, (2) визнання недійсним з моменту реєстрації статуту ТОВ АП "Сад" у редакції, затвердженій рішенням загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015 (протокол №1), внесеного до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців державним реєстратором Васильківської районної державної адміністрації Київської області Салатою Сергієм Івановичем 27.05.2015 за №2002138, повністю відмовив.

3.2.Судові рішення мотивовані тим, що у процесі розгляду справи позивачами не було надано належних та допустимих доказів, що б підтверджували порушення у спірних відносинах будь-яких корпоративних прав чи інтересів відповідачем 1 чи відповідачем 2 та не встановлено обставин, які підтверджували б наявність порушення будь-яких корпоративних прав чи інтересів позивачів, за захистом яких вони звернулись із даним позовом в суд, а тому позовні вимоги позивачів до відповідача 1 та відповідача 2 про визнання недійсними з моменту прийняття рішень загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015, які оформлені протоколом №1 є такими, що не ґрунтуються на нормах законодавства України. Позовна вимога про визнання недійсним з моменту реєстрації статуту ТОВ АП "Сад" у редакції, затвердженій рішенням загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015 (протокол №1) є похідною від вимоги про визнання недійсними рішень загальних зборів, тому задоволенню не підлягає.

4.Короткий зміст вимог касаційної скарги та її обґрунтування. Доводи інших учасників справи. Розгляд клопотання

4.1. ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою в якій просить скасувати рішення Господарського суду Київської області від 19.05.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2021 у справі №911/1888/18 і ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити.

4.2.Підставою касаційного оскарження скаржник визначив пункти 1 та 4 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), а саме: судами попередніх інстанцій при прийнятті оскаржуваних рішень не враховано висновків Верховного Суду, викладених у постановах від 19.02.2019 у справі №924/156/18, від 01.10.2019 у справі №909/1294/15 стосовно застосування статті 147 ЦК України, статті 29 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань"; судом не досліджено зібраних у справі доказів (пункт 1 частина третя статті 310 ГПК України).

4.3.За твердженнями скаржника, права ОСОБА_1 були порушені, оскільки він вирішив вийти зі складу учасників (засновників) товариства та передати (уступити) свою частку ОСОБА_2 та ОСОБА_4 в рівних частках кожному, але розподіл часток пройшов не так як він хотів та зазначав на зборах учасників товариства; порушення прав та інтересів ОСОБА_2 полягають у тому, що його частка в статутному капіталі товариства відповідно до заяви ОСОБА_1 мала б збільшитись, натомість, як виявилось, стала значно меншою.

4.4.При цьому, скаржник зазначає, що судами попередніх інстанцій не було враховано висновки Верховним Судом за результатами попереднього розгляду даної справи, зокрема так i не було досліджено чи приймалося на зборах за результатом слухання заяв рішення за пунктом п`ятим порядку денного щодо перерозподілу часток, та якщо приймалося, то яке саме та чи порушує таке рішення права позивачів, чи правомірно були внесені зміни до статуту щодо складу учасників та перерозподілу часток учасників товариства тощо.

4.5.До того ж, при з`ясуванні обставин справи та застосуванні норм матеріального права не було взято до уваги законодавчо визначеного першочергового права учасників товариства на придбання частки, а також не було досліджено всі обставини, що мають вагоме значення для правильного вирішення спору, зокрема щодо визначення поважності причин пропуску строків позовної давності.

4.6.Крім цього скаржник стверджує, що суд апеляційної інстанції не взяв до уваги направлене його представником клопотання, не зазначив про нього у рішення суду, відповідно прийняв рішення у справі за відсутності представника позивача ОСОБА_2 , чим порушив процесуальне право на участь у судових засіданнях та обмежив право на захист.

4.7. ОСОБА_3 25.05.2022 подала до Суду відзив на касаційну скаргу, в якому просить залишити її без задоволення, оскаржувані судові рішення - без змін.

4.8.Також ОСОБА_3 25.05.2022 звернулась до Верховного Суду із клопотанням про поновлення строку на подання відзиву на касаційну скаргу, яке вмотивоване тим, що через введення 24.02.2022 воєнного стану на всій території України, вона фактично не знаходилась за місцем проживання та мала обмежений доступ до засобів зв`язку, за допомогою яких могла б слідкувати за ходом справи, а тому з текстом касаційної скарги ознайомилась лише 20.05.2022.

4.9.Колегія суддів вважає, що така заява не підлягає задоволенню, адже в силу приписів частини другої статті 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду.

4.10.Проте, відповідачка 2 звернулась до Суду із заявою про поновлення строку, а не про продовження встановленого судом строку, який, як зазначено в ухвалі суду від 21.02.2022, закінчився 16.03.2022. В силу приписів частини 1 статті 119 ГПК України поновленню підлягає строк, встановлений законом, а не встановлений судом, який, як це визначено частиною другою цієї статті, підлягає продовженню за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чого заявницею зроблено не було.

4.11.Оскільки відповідачка 2 у встановлений судом строк не подала відзив на касаційну скаргу або заяву про продовження строку на його подання, нею, в силу приписів частин першої та другої статті 118 ГПК України, втрачено право на його подання у зв`язку із закінченням встановленого судом строку, що має наслідком залишення такого відзиву без розгляду.

5.Позиція Верховного Суду

5.1.Відповідно до статей 15, 16 ЦК України України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

5.2.Згідно зі статтею 4 Господарського процесуального кодексу України юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

5.3.Отже, підставою для звернення до суду є саме порушення, невизнання або оспорювання прав та законних інтересів особи. Порушення права пов`язане з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково. При оспорюванні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

5.4.З огляду на викладене підставою для звернення до суду є наявність порушеного права, таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову. У зв`язку з цим суд зобов`язаний з`ясувати характер спірних правовідносин, обставини щодо наявності у позивача відповідного права (охоронюваного законом інтересу), а також порушення (невизнання, оспорення) зазначеного права відповідачем/відповідачами з урахуванням належності обраного способу судового захисту.

5.5.Підставами для визнання недійсними рішень загальних зборів акціонерів (учасників) господарського товариства можуть бути: порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення загальних зборів товариства; позбавлення акціонера (учасника) товариства можливості взяти участь у загальних зборах; порушення прав чи законних інтересів акціонера (учасника) товариства рішенням загальних зборів.

5.6.Отже при вирішенні корпоративного спору господарський суд повинен встановити наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов, а також з`ясувати питання про наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорювання.

5.7.Однак не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

5.8.Для визнання недійсними рішень загальних зборів учасників (акціонерів) товариства необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів учасника (акціонера) товариства.

5.9.Згідно зі статтею 167 Господарського кодексу України (далі - ГК України) корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами. Під корпоративними відносинами маються на увазі відносини, що виникають, змінюються та припиняються щодо корпоративних прав.

5.10.Відповідно до пунктів 1 та 3 частини першої статті 116 ЦК України (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (на момент прийняття загальними зборами товариства спірних рішень)) учасники господарського товариства мають право у порядку, встановленому установчим документом товариства та законом брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом; вийти в установленому порядку з товариства.

5.11.Аналогічні положення були закріплені у підпунктах "а" та "в" частини першої 1 статті 10 Закону України "Про господарські товариства" (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (на момент прийняття загальними зборами товариства спірних рішень)).

5.12.Згідно зі статтею 53 Закону України "Про господарські товариства" учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства. Відчуження учасником товариства з обмеженою відповідальністю своєї частки (її частини) третім особам допускається, якщо інше не встановлено статутом товариства. Учасники товариства користуються переважним правом купівлі частки (її частини) учасника пропорційно до розмірів своїх часток, якщо статутом товариства чи домовленістю між учасниками не встановлений інший порядок здійснення цього права. Купівля здійснюється за ціною та на інших умовах, на яких частка (її частина) пропонувалася для продажу третім особам. Якщо учасники товариства не скористаються своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину) або протягом іншого строку, встановленого статутом товариства чи домовленістю між його учасниками, частка (її частина) учасника може бути відчужена третій особі. Частка учасника товариства з обмеженою відповідальністю може бути відчужена до повної її сплати лише в тій частині, в якій її уже сплачено. У разі придбання частки (її частини) учасника самим товариством з обмеженою відповідальністю воно зобов`язане реалізувати її іншим учасникам або третім особам протягом строку, що не перевищує одного року, або зменшити свій статутний капітал відповідно до статті 52 цього Закону. Протягом цього періоду розподіл прибутку, а також голосування і визначення кворуму у вищому органі проводяться без урахування частки, придбаної товариством.

5.13.Статтею 54 вказаного Закону визначено, що при виході учасника з товариства з обмеженою відповідальністю йому виплачується вартість частини майна товариства, пропорційна його частці у статутному капіталі. Виплата провадиться після затвердження звіту за рік, в якому він вийшов з товариства, і в строк до 12 місяців з дня виходу. На вимогу учасника та за згодою товариства вклад може бути повернуто повністю або частково в натуральній формі.

5.14.Відповідно до статті 147 ЦК України учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право продати чи іншим чином відступити свою частку (її частину) у статутному капіталі одному або кільком учасникам цього товариства. Відчуження учасником товариства з обмеженою відповідальністю своєї частки (її частини) третім особам допускається, якщо інше не встановлено статутом товариства. Учасники товариства користуються переважним правом купівлі частки (її частини) учасника пропорційно до розмірів своїх часток, якщо статутом товариства чи домовленістю між учасниками не встановлений інший порядок здійснення цього права. Купівля здійснюється за ціною та на інших умовах, на яких частка (її частина) пропонувалася для продажу третім особам. Якщо учасники товариства не скористаються своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину) або протягом іншого строку, встановленого статутом товариства чи домовленістю між його учасниками, частка (її частина) учасника може бути відчужена третій особі. Частка учасника товариства з обмеженою відповідальністю може бути відчужена до повної її сплати лише у тій частині, в якій її уже сплачено. У разі придбання частки (її частини) учасника самим товариством з обмеженою відповідальністю воно зобов`язане реалізувати її іншим учасникам або третім особам протягом строку та в порядку, встановлених статутом і законом, або зменшити свій статутний капітал відповідно до статті 144 цього Кодексу. Частка у статутному капіталі товариства з обмеженою відповідальністю переходить до спадкоємця фізичної особи або правонаступника юридичної особи - учасника товариства, якщо статутом товариства не передбачено, що такий перехід допускається лише за згодою інших учасників товариства. Розрахунки із спадкоємцями (правонаступниками) учасника, які не вступили до товариства, здійснюються відповідно до положень статті 148 цього Кодексу.

5.15.Згідно зі статтею 148 ЦК України учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право вийти з товариства, повідомивши товариство про свій вихід не пізніше ніж за три місяці до виходу, якщо інший строк не встановлений статутом. Учасник, який виходить із товариства з обмеженою відповідальністю, має право одержати вартість частини майна, пропорційну його частці у статутному капіталі товариства. За домовленістю між учасником та товариством виплата вартості частини майна товариства може бути замінена переданням майна в натурі. Якщо вклад до статутного капіталу був здійснений шляхом передання права користування майном, відповідне майно повертається учасникові без виплати винагороди. Порядок і спосіб визначення вартості частини майна, що пропорційна частці учасника у статутному капіталі, а також порядок і строки її виплати встановлюються статутом і законом. Спори, що виникають у зв`язку з виходом учасника із товариства з обмеженою відповідальністю, у тому числі спори щодо порядку визначення частки у статутному капіталі, її розміру і строків виплати, вирішуються судом.

5.16.Пунктом 8.4 статуту ТОВ АТ "Сад", затвердженого рішенням загальних зборів учасників товариства від 10.10.2008, оформленим протоколом №1 від 10.10.2008, та зареєстрованого відповідним державним реєстратором Васильківської районної державної адміністрації від 26.03.2009, передбачено, що учасник має право продати чи іншим чином відступити свою частку (й частину) у статутному капіталі товариства. Учасники товариства користуються переважним правом купівлі, частки (її частини) учасника пропорційно до розмірів своїх часток. Купівля здійснюється за ціною та інших умовах, на яких частка (її частина) пропонується на продаж третім особам. Якщо учасники товариства не скористаються своїм переважним правом протягом місяця з дня повідомлення про намір учасника продати частку (її частину), частка (її частина) учасника може бути відчужена третій особі. Учасник, що виявив бажання вийти з товариства, зобов`язаний попередити про це інших учасників не пізніше як за 3 місяці до свого виходу з товариства. Учасник має право відкликати свою заяву про вихід з товариства не пізніше як за один місяць до заявленого виходу з товариства.

5.17.З наведеного вбачається, що учасник товариства мав право вийти з товариства у будь-який строк незалежно від згоди інших учасників та самого товариства. Підставою припинення участі в господарському товаристві міг бути юридичний факт подання учасником заяви про вихід з товариства.

5.18.Реалізація права на вихід зі складу учасників товариства законодавчо не пов`язується ні з рішенням загальних зборів учасників, ні з внесенням змін до установчих документів товариства. Положення установчих документів, які обмежують чи забороняють право на вихід учасника з товариства, є такими, що суперечать чинному законодавству.

5.19.З огляду на наведені вище норми, право на вихід з товариства у відповідний період було законодавчо врегульоване як безумовне суб`єктивне право учасника, яке не залежало від згоди товариства чи інших його учасників та реалізація якого мала наслідком припинення участі в товаристві.

5.20.Неодмінною умовою для реалізації учасником вчиненого ним волевиявлення на припинення участі в товаристві є повідомлення товариства про прийняте рішення.

5.21.Відтак, вихід з товариства є безпосередньою дією учасника, спрямованою на припинення корпоративних відносин з товариством з ініціативи учасника товариства, вчинення якої реалізується учасником шляхом подання до товариства заяви в письмовій формі, підписаної учасником.

5.22.У зв`язку із цим моментом виходу учасника з товариства є дата подачі ним заяви про вихід відповідній посадовій особі товариства або вручення заяви цим особам органами зв`язку.

5.23.Отже з моменту виходу особи зі складу учасників товариства така особа втрачає корпоративні права учасника, зокрема право на участь в управлінні справами товариства, на участь у загальних зборах учасників товариства. Відповідно до положень статті 148 ЦК України (у редакції, чинній станом на момент виникнення спірних правовідносин) наслідком подання учасником товариства заяви про вихід з товариства є припинення корпоративних відносин з товариством та отримання права на виплату вартості частини майна, пропорційну частці такого учасника у статутному капіталі товариства.

5.24.Як встановлено судами попередніх інстанцій, право участі позивача 2 у ТОВ АП "Сад" було припинено у відповідності до його заяви від 12.05.2015 про вихід із складу учасників товариства, яка не була ним відкликана і яка була розглянута на загальних зборах учасників товариства, що відбулись 13.05.2015, в той час як в позовній заяві позивач 2 взагалі не зазначає які його корпоративні права порушено прийняттям спірного рішення, враховуючи втрату ним прав корпоративного управління, а також того як вони будуть поновлені за наслідками прийняття рішення про задоволення позовних вимог, враховуючи, що свій вихід з учасників товариства він фактично не оспорює. В цілому його аргументи свідчать про намагання доведення ним порушення прав позивача 1 та третьої особи, а не своїх прав та інтересів.

5.25.Судами також встановлено, що на загальні збори учасників ТОВ АП "Сад", що відбулись 13.05.2015, з`явились всі учасники товариства - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 , ОСОБА_4 , яким належав внесок у статутному капіталі товариства у загальному розмірі 390,00 грн, що становило 100,00 % статутного капіталу товариства, і щодо всіх питань порядку денного вказаних загальних зборів учасників товариства рішення приймались учасниками товариства одноголосно, у тому числі рішення по питанням 4 і 5 порядку денного, що підтверджується протоколом №1Р від 13.05.2015 реєстрації для участі в загальних зборах учасників ТОВ АП "Сад", протоколом №1 від 13.05.2015 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад", наявними у матеріалах справи.

5.26.Судами встановлено, що протокол №1Р від 13.05.2015 реєстрації для участі в загальних зборах учасників ТОВ АП "Сад" містить підписи усіх учасників товариства - ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ; повідомлення про проведення загальних зборів учасників товариства 13.05.2015 із порядком денним було підписане директором товариства ОСОБА_2 , протокол №1 від 13.05.2015 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" був підписаний головою зборів ОСОБА_2 та секретарем зборів ОСОБА_4 , а статут ТОВ АП "Сад", затверджений рішенням загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015, оформленим протоколом №1 від 13.05.2015, був підписаний учасниками товариства ОСОБА_2 , ОСОБА_4 та ОСОБА_3 .

5.27.Згідно з Висновком експерта №17-3/1571, складеним 17.09.2020 та проведеним Київським науково-дослідним експертно-криміналістичним центром: підписи від імені ОСОБА_2 у графі "Голова зборів" протоколу №1 загальних зборів учасників ТОВ АПП "Сад" від 13.05.2015 №1_356_0022138_75 виконані ОСОБА_2 .

5.28.У відповідності до Висновку експертів №28405-28407/18-32 від 03.05.2019 за результатами проведення почеркознавчої експертизи Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України: 1. підписи від імені ОСОБА_2 у рядку "Голова зборів" на аркуші паперу, яким скріплено прошивання статуту ТОВ АП "Сад", зареєстрованого 27.05.2015 та у рядку "Голова зборів" на аркуші паперу, яким скріплено прошивання протоколу №1 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015 - виконано рукописним способом без попередньої технічної підготовки і технічних засобів; 2. підписи від імені ОСОБА_2 у рядку "Голова зборів" на аркуші паперу, яким скріплено прошивання статуту ТОВ АП "Сад", зареєстрованого 27.05.2015 та у рядку "Голова зборів", на аркуші паперу, яким скріплено прошивання протоколу №1 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015 - виконано не ОСОБА_2 , а іншою особою.

5.29.За оцінкою судів, вказаний висновок експертів №28405-28407/18-32 від 03.05.2019 за результатами проведення почеркознавчої експертизи Київського науково-дослідного інституту судових експертиз Міністерства юстиції України не стосується підписання та виконання підписів самого протоколу №1 від 13.05.2015 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад", не виключає підписання протоколу №1 від 13.05.2015 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" головою зборів ОСОБА_2 та секретарем зборів ОСОБА_4 .

5.30.Суди правильно виходили із того, що позивачами та третьою особою не додано жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували підписання протоколу №1 від 13.05.2015 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" головою зборів ОСОБА_2 та секретарем зборів ОСОБА_4 у іншій редакції чи іншого змісту.

5.31.Вірним є і те, що позивачами не доведено наданням жодних належних та допустимих доказів, які б підтверджували порушення у спірних відносинах будь-яких їх корпоративних прав чи інтересів саме відповідачкою 2 при прийнятті спірних рішень учасниками товариства.

5.32.Суди встановили, що оспорювані рішення на загальних зборах учасників ТОВ АП "Сад", що відбулись 13.05.2015 і які оформлені протоколом №1 загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015, були прийняті самими позивачами та третьою особою - учасниками товариства ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , що виключає порушення будь-яких їх корпоративних прав чи інтересів саме відповідачами 1 та 2.

5.33.Оскільки право участі позивача 2 у ТОВ АП "Сад" було припинено у відповідності до його заяви від 12.05.2015 про вихід із складу учасників товариства, яка не була ним відкликана і яка була розглянута на загальних зборах учасників товариства, що відбулись 13.05.2015, а в позовній заяві позивач 2 взагалі не зазначає наявність будь-якого порушеного свого права та обставини, які підтверджували б наявність порушення права особи, за захистом якого він звернувся з даним позовом до суду, а оспорювані рішення на загальних зборах учасників ТОВ АП "Сад", що відбулись 13.05.2015 і які оформлені протоколом №1 загальних зборів учасників ТОВ Агропромислового підприємства "Сад" від 13.05.2015, були прийняті самими позивачами та третьою особою - учасниками товариства ОСОБА_2 , ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , суди попередніх інстанцій правильно зазначили про відсутність підстав стверджувати про порушення будь-яких корпоративних прав чи інтересів позивачів саме відповідачами 1 та 2, та, як наслідок, цілком обґрунтовано відмовили в задоволенні позовних вимог про визнання недійсними з моменту прийняття рішень загальних зборів учасників ТОВ Агропромислового підприємства "Сад" від 13.05.2015, які оформлені протоколом №1, як таких, що не ґрунтуються на нормах законодавства України.

5.34.Оскільки вимога про визнання недійсним з моменту реєстрації статуту ТОВ АП "Сад" у редакції, затвердженій рішенням загальних зборів учасників ТОВ АП "Сад" від 13.05.2015 (протокол № 1), внесеного до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців державним реєстратором Васильківської районної державної адміністрації Київської області Салатою Сергієм Івановичем 27.05.2015 за №2002138, є похідною від позовної вимоги про визнання недійсними з моменту прийняття рішень загальних зборів учасників ТОВ Агропромислового підприємства "Сад" від 13.05.2015, які оформлені протоколом №1, в задоволенні якої відмовлено з вищенаведених підстав, суди дійшли правильного висновку про відмову в задоволенні позову й у цій частині.

5.35. У зв`язку з встановленням обставин відсутності порушених прав позивачів та відмовою у задоволенні позовних вимог з вищенаведених підстав, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний суд, дійшов правомірного висновку про відсутність підстав для застосування позовної давності.

5.36.Разом з цим, колегія суддів звертає увагу на те, що зі змісту заявлених позовних про визнання недійсними рішень загальних зборів учасників товариства, визнання недійсним статуту товариства, скасування державної реєстрації змін до установчих документів товариства, вбачається, що позивачі, зазначаючи про неправильний розподіл часток після виходу позивача 2, прагнуть поновити своє право володіння частками у статутному капіталі ТОВ АП "Сад" в раніше визначених розмірах, тобто прагнуть відновлення становища, яке існувало до прийняття, зокрема, оспорюваних рішень загальних зборів від 13.05.2015, що безпосередньо вбачається з предмету і підстав позову.

5.37.Тобто, у спірних правовідносинах поновлення порушених корпоративних прав позивачів у разі здійснення їх захисту в судовому порядку безпосередньо пов`язане зі здійсненням державної реєстрації змін до відомостей про розмір статутного капіталу, розміри часток у статутному капіталі чи складу учасників ТОВ АП "Сад", тобто пов`язане з відносинами у сфері державної реєстрації юридичних осіб, а тому ефективність обраного позивачами способу захисту їх порушених корпоративних прав визначається з урахуванням можливості у разі задоволення позову поновити такі права, у цьому випадку здійснити державну реєстрацію змін до відомостей про розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників ТОВ АП "Сад".

5.38.На сьогодні існує стала та послідовна судова практика Верховного Суду щодо способу захисту прав особи, яка вважає, що її право чи законний інтерес порушені змінами у складі чи розподілі часток учасників товариства з обмеженою відповідальністю.

5.39.Так, Велика Палата Верховного Суду неодноразово підкреслювала, що єдиний належний спосіб захисту у такій категорії справ міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", зокрема, у пунктах 60 - 61 постанови від 22.10.2019 у справі №923/876/16 (провадження №12-88гс19) зазначила, що позовні вимоги про визнання рішення загальних зборів товариства з обмеженою відповідальністю недійсним, визнання недійсним статуту чи недійсними змін до нього, визнання права власності на частку в статутному капіталі товариства не відповідають належним та ефективним способам захисту, оскільки їх задоволення не може бути підставою для внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань. Вичерпний перелік способів захисту учасників товариств з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", норми якого є спеціальними для зазначених товариств. Належним способом захисту у цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт "д" пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону). Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

5.40.У пункті 32 постанови від 18.03.2020 у справі №466/3221/16-а та пункті 43 постанови від 01.04.2020 у справі №813/1056/18 Велика Палата Верховного Суду також вказала, що вичерпний перелік способів захисту особи, яка вважає, що її право чи законний інтерес порушені змінами у складі чи розподілі часток учасників товариства з обмеженою відповідальністю або з додатковою відповідальністю, міститься у статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", норми якого є спеціальними для зазначених товариств. У разі, якщо позивач прагне відновити склад учасників товариства, який існував до стверджуваного порушення його прав або інтересів, і таке відновлення не може бути здійснене шляхом стягнення (витребування з володіння) з відповідача частки (частини частки) у статутному капіталі товариства (підпункт "е" пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону), то належним способом захисту в цьому разі є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства (підпункт "д" пункту 3 частини п`ятої статті 17 цього Закону). Відповідачами за таким позовом є не тільки господарське товариство, але й особи - учасники товариства, які внаслідок задоволення позову можуть бути позбавлені своїх часток у статутному капіталі або їх частин у грошовому або відсотковому виразі.

5.41.З огляду на вищенаведені позиції Великої Палати Верховного Суду, обраний позивачами спосіб захисту, як неефективний, не призведе до відновлення їх порушених права, адже задоволення заявлених у даній справі вимог про визнання недійсним рішення загальних зборів учасників товариства не може бути підставою для внесення змін до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань про розміри часток у статутному капіталі чи склад учасників ТОВ АП "Сад".

5.42.Враховуючи вищевикладене у цій постанові, Верховний Суд, проаналізувавши судові рішення, правові висновки щодо застосування норм права в яких, на думку скаржника, не було враховано судами попередніх інстанцій у цій справі, встановив, що оскаржувані судові рішення у цій справі не суперечать висновкам, викладеним у справах, на які посилається скаржник, а наведені ним посилання зводяться до незгоди скаржника з висновками судів попередніх інстанцій стосовно встановлених ними обставин справи та до переоцінки доказів.

5.43.Доводи скаржника про порушення апеляційним судом норм процесуального права, яке полягає у позбавленні його права на участь у судових засіданнях та обмеження права на захист з огляду на неврахування клопотання його представника про відкладення розгляду справи, відхиляються колегією суддів, адже відкладення розгляду справи є правом суду, основною передумовою для якого є неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні, а не неможливість особи взяти участь у ньому.

6.Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

6.1.Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.

6.2.Згідно із статтею 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.

6.3.За результатами касаційного перегляду Судом не встановлено неправильного застосування судом першої та апеляційної інстанцій норм матеріального чи порушення норм процесуального права. Оскаржувані судові рішення прийнято за результатами повного, всебічного та об`єктивного дослідження обставин справи і підстав для їх зміни чи скасування, за мотивів наведених у касаційній скарзі, Суд не вбачає.

7. Розподіл судових витрат

7.1.Судовий збір за подання касаційної скарги в порядку статті 129 ГПК України покладається на скаржника.

Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 ГПК України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :

1.Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.

2.Постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.10.2021 та рішення Господарського суду Київської області від 19.05.2021 у справі №911/1888/18 залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий С.В. Бакуліна

Судді О.Р. Кібенко

Л.В. Стратієнко