ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" червня 2022 р. Справа№ 925/814/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Разіної Т.І.

суддів: Іоннікової І.А.

Тарасенко К.В.

Секретар судового засідання: Рудь Н.В.

За участю представників учасників процесу:

від прокурора: Василюк О.Г. (посвідчення №058133 від 01.12.2020);

позивача: не з`явився;

від відповідача: не не з`явився;

Розглянув у відритому судовому засіданні апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на ухвалу Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 (суддя Васянович А.В., м. Черкаси, повний текст ухвали складено 01.12.2021

за позовом Заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Маньківської селищної ради

до Селянського (фермерського) господарства "Починок",

про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні водним об`єктом та земельною ділянкою,

За результатами розгляду апеляційної скарги, Північний апеляційний господарський суд,-

ВСТАНОВИВ:

Обставини справи

Заступник керівника Уманської окружної прокуратури (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою до Селянського (фермерського) господарства «Починок» (далі - відповідач) про усунення перешкод власнику державі в особі Черкаської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні водним об`єктом та земельною ділянкою під ним шляхом зобов`язання селянського (фермерського) господарства Починок повернути водний об`єкт розташований на земельній ділянці із кадастровим номером 0:03:001:0346 площею 24,0874 га в адміністративних межах Маньківської селищної ради державі в особі Черкаської обласної державної адміністрації.

Звертаючись до суду з позовом прокурор зазначав, що оскільки строк дії договору оренди водоймища закінчився, то у відповідача відсутні правові підстави для користування спірною земельною ділянкою, а тому земля водного фонду повинна бути повернута державі в особі Черкаської обласної державної адміністрації.

В подальшому, вже під час розгляду справи по суті, прокурор уточнив свої вимоги, та просить суд зобов`язати відповідача повернути водний об`єкт, що розташований на земельній ділянці площею 24.0874 га державі в особі Маньківської селищної ради.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 23.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 22.07.2021 замінено позивача Черкаську обласну державну адміністрацію на його правонаступника у спірних правовідносинах Маньківську селищну раду.

Короткий зміст ухвали місцевого господарського суду та мотиви її прийняття

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 позов заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Маньківської селищної ради до селянського (фермерського) господарства «Починок» про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні водним об`єктом та земельною ділянкою залишено без розгляду.

Ухвала місцевого господарського мотивована ним, що:

- прокурор визначив позивачем Черкаську обласну державну адміністрацію, як компетентний орган, що мав би захищати інтереси держави

27.05.2021 року набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин»;

- відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року №728-р «Про визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Черкаської області» (зі змінами) Маньківська селищна рада входить до Маньківської територіальної громади, центром якої визначено Маньківську селищну раду.

- водний об`єкт розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 0:03:001:0346, площею 24,0874 га, яка знаходиться в адміністративних межах Маньківської селищної ради та з 27.05.2021 (дня набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин») вважається земельною ділянкою комунальної власності;

- отже, станом на 17.05.2021, в силу вимог наведеного вище Закону Черкаська обласна державна адміністрація вже не мала права розпоряджатися спірною земельною ділянкою, а тому адміністрацію не можна вважати компетентним органом в розумінні ст.23 Закону України Про прокуратуру;

- після набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин і до 17.05.2021 прокуратура не зверталася до Маньківської селищної ради в порядку ст.23 Закону України «Про прокуратуру» не було такого звернення і після відкриття провадження у даній справі та заміни судом позивача - Черкаської обласної державної адміністрації на Маньківську селищну раду;

- враховуючи, що станом на 17.05.2021 прокурор не дотримався порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», стосовно повідомлення компетентного органу Маньківської селищної ради про можливе порушення інтересів держави, місцевий господарський суд дійшов висновку, що позов заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Маньківської селищної ради слід залишити без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнення її доводів

Не погодившись із прийнятим рішенням, Заступник керівника Черкаської обласної прокуратури (далі - скаржник) звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Скаржник вказує на те, що ключовим моментом, який і слугував підґрунтям для прийняття судом першої інстанції оскаржуваної ухвали стало те, що до подання прокурором позовної заяви на законодавчому рівні відбулась зміна розпорядника земель водного фонду), що розташовані за межами населеного пункту.

Зазначає, що 27.05.2021 набрав чинності Закон України від 28.04.2021 за №1423-ІХ "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин", згідно з яким землі державної власності за межами населених пунктів (крім земель, які потрібні державі для виконання її функції) передані до комунальної власності сільських, селищних, міських рад. Як наслідок, із причин, які не залежали від прокурора або є інших учасників справи, відбулась фактична зміна власника спірної земельної ділянки, що надана в оренду Селянському (фермерському) господарству "Починок", а правонаступником прав і обов`язків по вказаній земельній ділянці стала відповідна територіальна громада.

Звертає увагу, що статті 52 ГПК України передбачає можливість залучення судом до участі у справі правонаступника відповідного учасника справи на будь-якій стадії судового процесу, та імперативно вказує, що усі дії, вчинені в судовому процесі до вступу у справу правонаступника, обов`язкові для нього так само, як вони були обов`язкові для особи, яку правонаступник замінив. Однак, Господарським судом Черкасьокї області зроблено суперечливий висновок у даній справі: визнаючи наявність правонаступництва прав і обов`язків щодо спірної земельної ділянки за Маньківською селищною радою, суд залишив без розгляду позов прокурора, та взагалі не взяв до уваги, що прокурором на адресу Маньківської селищної ради скеровано інформацію про наявність відповідного спору та долучено копію позовної заяви з доданими до неї документами дотримано вимоги ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" щодо представництва інтересів держави в суді.

Узагальнені доводи відзиву на апеляційну скаргу

Відзивів на апеляційну скаргу від відповідача та позивача до суду апеляційної інстанції у встановлений строк не надходило.

Частиною 3 ст. 263 Господарського процесуального кодексу України, що відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що позивач та відповідач не були обмежені у своїх процесуальних правах надати відзив на апеляційну скаргу через канцелярію суду або шляхом їх направлення на адресу суду поштовим відправленням. Відтак, приймаючи до уваги, що відповідач та позивач у строк, встановлений судом апеляційної інстанції не подали відзивів на апеляційну скаргу, суд дійшов висновку, що неподання відповідачем та позивачем відзивів не перешкоджає вирішенню справи по суті за наявними в ній матеріалами.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.12.2021 апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури у справі №925/814/21 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Разіна Т.І., судді: Іоннікова І.А., Тарасенко К.В.

Апеляційна скарга Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури подана безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду.

Оскільки у суді апеляційної інстанції матеріали справи №925/814/21 відсутні, тому Суд позбавлений можливості перевірити апеляційну скаргу і вирішити питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду або залишення апеляційної скарги без руху.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.12.2021 у справі №9125/814/21, зокрема, вирішено відкласти розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на ухвалу Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи №925/814/21.

17.01.2022 до Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи №925/814/21.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 20.01.2022 апеляційну скаргу с Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на ухвалу Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 залишено без руху.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.02.2022 у справі №925/814/21 задоволено клопотання Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21; поновлено Заступнику керівника Черкаської обласної прокуратури строк на апеляційне оскарження ухвали Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21; відкрито апеляційне провадження у справі №925/814/21; розгляд апеляційної скарги Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на ухвалу Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 призначено на 01.03.2022.

Проте, Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №133/2022 від 14 березня 2022 року частково змінено статтю 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

Отже, судове засідання 01.03.2022 у справі №925/814/21 не відбулося.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.05.2022 у справі №925/814/21 призначено до розгляду апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури на ухвалу Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 на 07.06.2022.

Явка представників сторін

07.06.2022 в судове засідання з`явився представник скаржника (прокурор).

Позивач та відповідач у судове засідання 07.06.2022 не з`явилися.

З огляду на викладене, а також враховуючи те, що явка представників учасників справи в судове засідання не була визнана обов`язковою, судочинство здійснюється, серед іншого, на засадах рівності та змагальності сторін і учасники судового провадження на власний розсуд користуються наданими ним процесуальними правами, зокрема, правом на участь у судовому засіданні, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про можливість здійснення розгляду апеляційної скарги у даній справі за відсутності представників позивача та відповідача.

Позиції учасників справи

В судовому засіданні апеляційної інстанції 07.06.2022 представник скаржника підтримав апеляційну скаргу з викладених у ній підстав, просив суд скаргу задовольнити, скасувати ухвалу Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Фактичні обставини справи, встановлені судом першої інстанції та перевірені судом апеляційної інстанції

Заступник керівника Уманської окружної прокуратури (далі - прокурор) в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації (далі - позивач) звернувся до Господарського суду Черкаської області з позовною заявою до Селянського (фермерського) господарства «Починок» (далі - відповідач) про усунення перешкод власнику державі в особі Черкаської обласної державної адміністрації у користуванні та розпорядженні водним об`єктом та земельною ділянкою під ним шляхом зобов`язання селянського (фермерського) господарства Починок повернути водний об`єкт розташований на земельній ділянці із кадастровим номером 0:03:001:0346 площею 24,0874 га в адміністративних межах Маньківської селищної ради державі в особі Черкаської обласної державної адміністрації.

Звертаючись до суду з позовом прокурор зазначав, що оскільки строк дії договору оренди водоймища закінчився, то у відповідача відсутні правові підстави для користування спірною земельною ділянкою, а тому земля водного фонду повинна бути повернута державі в особі Черкаської обласної державної адміністрації.

В подальшому, вже під час розгляду справи по суті, прокурор уточнив свої вимоги, та просить суд зобов`язати відповідача повернути водний об`єкт, що розташований на земельній ділянці площею 24.0874 га державі в особі Маньківської селищної ради.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 23.06.2021 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження.

Ухвалою суду від 22.07.2021 замінено позивача Черкаську обласну державну адміністрацію на його правонаступника у спірних правовідносинах Маньківську селищну раду.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 позов заступника керівника Уманської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Маньківської селищної ради до селянського (фермерського) господарства «Починок» про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні водним об`єктом та земельною ділянкою залишено без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 Господарського процесуального кодексу України.

Мотиви та джерела права, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови та оцінка аргументів учасників справи

У відповідності до вимог ч.ч. 1, 2, 4, 5 ст. 269 Господарського процесуального кодексу України (надалі - ГПК України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.

Згідно приписів ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Пунктом 14 ч. 1 ст. 255 ГПК України передбачено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про залишення позову (заяви) без розгляду.

Суд, беручи до уваги межі перегляду справи в апеляційній інстанції, заслухавши пояснення прокурора, обговоривши доводи апеляційної скарги, проаналізувавши на підставі фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального права при прийнятті оскаржуваного судового рішення, дійшов висновку, що апеляційна скарга прокурора не підлягає задоволенню, а ухвала Господарського суду міста Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 не підлягає зміні чи скасуванню , виходячи з наступних підстав.

Звертаючись до суду з позовом прокурор зазначав, що оскільки строк дії договору оренди водоймища закінчився, то у відповідача відсутні правові підстави для користування спірною земельною ділянкою, а тому земля водного фонду повинна бути повернута державі в особі Черкаської обласної державної адміністрації.

В подальшому, вже під час розгляду справи по суті, прокурор уточнив свої вимоги, та просить суд зобов`язати відповідача повернути водний об`єкт, що розташований на земельній ділянці площею 24.0874 га державі в особі Маньківської селищної ради.

Прокурором зазначається, що звернення до суду спрямоване на задоволення державної, а також суспільної потреби у відновленні законності та вирішенні питання щодо повернення державі водного об`єкта та зайнятої ним земельної ділянки водного фонду, які відповідач використовує з порушенням закону.

При цьому судом першої інстанції вірно зазначено про те, що відповідно до ч.3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган; 2) у разі відсутності такого органу.

Бездіяльність компетентного органу (нездійснення захисту інтересів держави) означає, що компетентний орган знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, мав повноваження для захисту, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, повинен обґрунтувати та довести бездіяльність компетентного органу.

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України Про прокуратуру, і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Частина 4 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачає, що наявність підстав для представництва може бути оскаржена суб`єктом владних повноважень. Таке оскарження означає право на спростування учасниками процесу обставин, на які посилається прокурор у позовній заяві, поданій в інтересах держави в особі компетентного органу, для обґрунтування підстав для представництва.

Як убачається із матеріалів справи, прокурор звернувся з позовом до Господарського суду Черкаської області- 17.05.2021.

При цьому прокурор позивачем визначив Черкаську обласну державну адміністрацію, як компетентний орган, що мав би захищати інтереси держави.

Водночас, 27.05.2021 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин».

Підпунктом 58 п. 4 розділу І вказаного Закону, внесено зміни до розділу Х Перехідні положення ЗК України, зокрема, доповнено пунктом 24 такого змісту:

З дня набрання чинності цим пунктом землями комунальної власності територіальних громад вважаються всі землі державної власності, розташовані за межами населених пунктів у межах таких територіальних громад, крім земель:

а) що використовуються органами державної влади, державними підприємствами, установами, організаціями на праві постійного користування (у тому числі земельних ділянок, що перебувають у постійному користуванні державних лісогосподарських підприємств, та земель водного фонду, що перебувають у постійному користуванні державних водогосподарських підприємств, установ, організацій, Національної академії наук України, національних галузевих академій наук);

б) оборони;

в) природно-заповідного та іншого природоохоронного призначення в межах об`єктів і територій природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, лісогосподарського призначення;

г) зони відчуження та зони безумовного (обов`язкового) відселення території, що зазнала радіоактивного забруднення внаслідок Чорнобильської катастрофи;

ґ) під будівлями, спорудами, іншими об`єктами нерухомого майна державної власності;

д) під об`єктами інженерної інфраструктури загальнодержавних та міжгосподарських меліоративних систем державної власності;

е) визначених у наданих до набрання чинності цим пунктом дозволах на розроблення проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок, наданих органами виконавчої влади з метою передачі земельних ділянок у постійне користування державним установам природно-заповідного фонду, державним лісогосподарським та водогосподарським підприємствам, установам та організаціям, якщо рішення зазначених органів не прийняті.

Земельні ділянки, що вважаються комунальною власністю територіальних громад сіл, селищ, міст відповідно до цього пункту і право державної власності на які зареєстроване у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, переходять у комунальну власність з моменту державної реєстрації права комунальної власності на такі земельні ділянки.

Інші земельні ділянки та землі, не сформовані у земельні ділянки, переходять у комунальну власність з дня набрання чинності цим пунктом.

Перехід земельних ділянок із державної власності у комунальну власність згідно з вимогами цього пункту не є підставою для припинення права оренди та інших речових прав, похідних від права власності, на такі земельні ділянки. Внесення змін до договору оренди, суперфіцію, емфітевзису, земельного сервітуту із зазначенням нового органу, що здійснює розпорядження такою земельною ділянкою, не вимагається і здійснюється лише за згодою сторін договору.

З дня набрання чинності цим пунктом до державної реєстрації права комунальної власності на земельні ділянки державної власності, що передаються у комунальну власність територіальних громад, органи виконавчої влади, що здійснювали розпорядження такими земельними ділянками, не мають права здійснювати розпорядження ними.

Також підпунктом 20 п. 4 розділу І вищевказаного Закону, внесено зміни до ст. 83 ЗК України, зокрема частину другу цієї статті доповнено пунктом в такого змісту: у комунальній власності перебувають землі та земельні ділянки за межами населених пунктів, що передані або перейшли у комунальну власність із земель державної власності відповідно до закону.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 12 червня 2020 року №728-рПро визначення адміністративних центрів та затвердження територій територіальних громад Черкаської області (зі змінами) Маньківська селищна рада входить до Маньківської територіальної громади, центром якої визначено Маньківську селищну раду.

Водний об`єкт розташований на земельній ділянці з кадастровим номером 0:03:001:0346, площею 24,0874 га, яка знаходиться в адміністративних межах Маньківської селищної ради та з 27 травня 2021 року (дня набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин») вважається земельною ділянкою комунальної власності.

Враховуючи вище викладені норми Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин», суд апеляційної інстанції погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що станом на 17.05.2021 Черкаська обласна державна адміністрація вже не мала права розпоряджатися спірною земельною ділянкою, а тому адміністрацію не можна вважати компетентним органом в розумінні ст.23 Закону України «Про прокуратуру».

При цьому місцевим господарським судом встановлено, що 14.06.2021 року (тобто вже після набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин») Уманська окружна прокуратура листом за вих. №53/3-207 вих-21 повідомила Черкаську обласну державну адміністрацію про направлення до Господарського суду Черкаської області позовної заяви в інтересах держави в особі Черкаської обласної державної адміністрації до селянського (фермерського) господарства Починок про повернення земельної ділянки площею 24,0874 га із кадастровим номером 0:03:001:0346, що знаходиться в адміністративних межах Маньківської селищної ради за межами населеного пункту.

Як убачається із матеріалів справи вбачається, що 11.02.2021 Уманською місцевою прокуратурою до Черкаської обласної державної адміністрації було направлено лист за №34/2-57 вих-21 у якому описано суть порушення вимог законодавства СФГ Починок щодо використання земельної ділянки водного фонду кадастровий номер :03:001:0346 площею 24,0874 га без правовстановлюючих документів. Крім того, з`ясовувалося питання щодо вжитих Черкаською ОДА заходів щодо повернення зазначеної земельної ділянки чи наміру вжиття таких заходів у майбутньому.

У своїй відповіді Черкаська обласна державна адміністрація від 17.03.2021 №02/09-02-21/2160/01/01-32/5930 повідомила, що в разі необхідності та підтвердження відповідних фактів порушення чинного законодавства, звернеться до суду самостійно.

Також Уманською окружною прокуратурою 23 квітня 2021 року за вих. №53/3-79 вих.-21 до Черкаської обласної державної адміністрації було повторно направлено запит щодо наміру вжиття останнім заходів, спрямованих на врегулювання викладеної у позові ситуації, в тому числі шляхом звернення до суду із позовною заявою.

У своєму листі від 30.04.2021 Черкаська обласна державна адміністрація надала аналогічну відповідь.

В подальшому 27.05.2021 (в день набрання чинності Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин») до Черкаської обласної державної адміністрації було направлено лист щодо повідомлення про пред`явлення позовної заяви з метою захисту порушених державних інтересів із зазначенням сторін та предмету позовних вимог з повідомленням причин невжиття протягом тривалого часу заходів, спрямованих на повернення спірного об`єкта, у тому числі шляхом пред`явлення позовної заяви до суду.

Отже, прокурор мав можливість звернутися до суду з даним позовом в інтересах держави саме в особі Черкаської обласної державної адміністрації до 27.05.2021, оскільки остання не вчиняла жодних дій для захисту державних інтересів.

Проте, після набрання чинності Закону України Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо вдосконалення системи управління та дерегуляції у сфері земельних відносин і до 17.05.2021 прокуратура не зверталася до Маньківської селищної ради в порядку ст.23 Закону України Про прокуратуру.

Крім того, не було такого звернення і після відкриття провадження у даній справі та заміни судом позивача - Черкаської обласної державної адміністрації на Маньківську селищну раду.

Обставини дотримання прокурором процедури, встановленої ч. ч. 3 та 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", яка повинна передувати зверненню до суду з відповідним позовом, підлягають з`ясуванню судом незалежно від того, чи має місце факт порушення інтересів держави у конкретних правовідносинах, оскільки відповідно до положень ст. ст. 53, 174 ГПК України недотримання такої процедури унеможливлює розгляд заявленого прокурором позову по суті. У той же час відповідний уповноважений орган, виконуючи свої функції, не позбавлений можливості самостійно звернутися до суду з позовом з метою захисту інтересів держави.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на можливе порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

Наявність бездіяльності компетентного органу повинна бути предметом самостійної оцінки суду в кожному випадку звернення прокурора з позовом за конкретних фактичних обставин.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурор знає причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.

Аналогічний висновок викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Враховуючи наведене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про те, що станом на 17.05.2021 прокурор не дотримався порядку, передбаченого ст. 23 Закону України «Про прокуратуру», стосовно повідомлення компетентного органу Маньківської селищної ради про можливе порушення інтересів держави.

За таких обставин, судом першої інстанції в даному випадку встановлено відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави в суді, оскільки в матеріалах справи відсутні докази, які підтверджують, що компетентний орган знав про порушення інтересів держави, а також про встановлення особи, що безпідставно використовує спірну земельну ділянку, проте, після відповідного повідомлення прокурора не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Відповідно до правової позиції викладеної в постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі №912/2385/18, якщо суд установить відсутність підстав для представництва прокурором інтересів держави вже після відкриття провадження у справі, то позовну заяву прокурора слід вважати такою, що підписана особою, яка не має права її підписувати і в таких справах виникають підстави для застосування положень п.2 ч.1 ст. 226 ГПК України. (залишення позову без розгляду).

Доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують висновків місцевого господарського суду, викладених в оскаржуваній ухвалі.

Суд апеляційної інстанції зазначає, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги

Згідно зі ст.ст. 73, 74 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ч. 2 ст. 86 ГПК України жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, виходячи із фактичних обставин справи, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком місцевого господарського суду про про залишення позову прокурора без розгляду на підставі п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення.

Частиною 1 ст. 276 ГПК України визначено, що суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Також, відсутні підстави для скасування чи зміни оскаржуваного рішення суду в розумінні ст. 277 ГПК України, з викладених в апеляційній скарзі обставин.

З огляду на викладене, Північний апеляційний господарський суд зазначає, що рішення місцевого господарського суду прийняте з повним і достовірним встановленням всіх фактичних обставин, а також з дотриманням норм матеріального та процесуального права, у зв`язку з чим, суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зміни або скасування рішення ухвали Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 призначено на 01.03.2022 та, відповідно, апеляційна скарга Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Розподіл судових витрат

Оскільки цією постановою суд апеляційної інстанції не змінює рішення та не ухвалює нового, розподіл судових витрат судом апеляційної інстанції не здійснюється, а витрати пов`язані з розглядом апеляційної скарги на ухвалу Господарського Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 покладаються на скаржника.

Керуючись ст.ст. 124, 129-1 Конституції України, ст.ст. 8, 11, 74, 129, 240, 267-271, 275, 276, 281-284 Господарського процесуального кодексу України, Північний апеляційний господарський суд,-

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу Заступника керівника Черкаської обласної прокуратури залишити без задоволення.

2. Ухвалу Господарського суду Черкаської області від 30.11.2021 у справі №925/814/21 залишити без змін.

3. Судовий збір за розгляд справи у суді апеляційної інстанції покласти на скаржника.

4. Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

5. Справу №925/814/21 повернути до Господарського суду Черкаської області.

Постанову може бути оскаржено у касаційному порядку відповідно до вимог ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст судового рішення складено та підписано - 21.06.2022.

Головуючий суддя Т.І. Разіна

Судді І.А. Іоннікова

К.В. Тарасенко