ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 червня 2022 року Справа № 925/1696/20

Господарський суд Черкаської області у складі головуючого судді Васяновича А.В.,

секретар судового засідання Пріхно Л.А.,

за участі представників сторін:

від Черкаської окружної прокуратури Бутар В.С. прокурор відділу Черкаської обласної прокуратури,

від першого позивача представник не з`явився,

від другого позивача представник не з`явився,

від відповідача Бобер Д.О. адвокат,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу

за позовом заступника керівника Черкаської окружної прокуратури,

м. Черкаси в інтересах держави в особі

1. Черкаської міської ради, м. Черкаси;

2. Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської

ради, м. Черкаси;

до товариства з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс,

м. Черкаси;

про стягнення 567 835 грн. 46 коп.,

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду Черкаської області звернувся з позовом заступник керівника Черкаської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської міської ради, Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до товариства з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс про стягнення з відповідача 567 835 грн. 46 коп. надміру сплачених бюджетних коштів за нікчемними додатковими угодами до договору поставки товару №02 від 05 березня 2019 року.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 05 січня 2021 року прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі. Справу вирішено розглядати за правилами загального позовного провадження. Підготовче засідання призначено на 10 год. 00 хв. 05 лютого 2021 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 05 лютого 2021 року суд відклав розгляд справи на 15 год. 30 хв. 15 лютого 2021 року.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 15 лютого 2021 року продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів. Відкладено підготовче засідання на 10 год. 30 хв. 11 березня 2021 року.

В судовому засіданні яке відбулося 11 березня 2021 року суд оголосив перерву до 11 год. 00 хв. 01 квітня 2021 року.

Проте підготовче засідання призначене на 01 квітня 2021 року не відбулося, у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному з 22 березня 2021 року по 05 квітня 2021 року.

Ухвалою суду від 06 квітня 2021 року підготовче засідання було призначено на 12 травня 2021 року.

Ухвалою суду від 12 травня 2021 року підготовче засідання було відкладено на 27 травня 2021 року.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 27 травня 2021 року провадження у справі №925/1696/20 зупинено до розгляду Верховним Судом у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду справи №927/491/19.

Ухвалою суду від 20 липня 2021 року провадження у справі №925/1696/20 поновлено. Підготовче засідання суду призначено на 10 год. 30 хв. 05 серпня 2021 року.

05 серпня 2021 року (т.5 а.с. 58-60) від прокурора надійшло письмове пояснення в якому останній уточнив свої позовні вимоги, щодо підстав заявленого позову з урахуванням правової позиції Верховного Суду у складі колегії суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду, що викладена у справі №927/491/19.

Також прокурором було вказано, що відповідно до пункту 3 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 19 вересня 2019 року №113-ІХ Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури встановлено, що до дня початку роботи Офісу Генерального прокурора, обласних прокуратур, окружних прокуратур їх повноваження здійснюють відповідно Генеральна прокуратура України, регіональні прокуратури, місцеві прокуратури.

Відповідно до частини першої статті 7 Закону України Про прокуратуру (у редакції, діючій від 01 січня 2021 року №1052-ІХ) систему прокуратури України становлять: Офіс Генерального прокурора; обласні прокуратури; окружні прокуратури; Спеціалізована антикорупційна прокуратура.

Відповідно до пункту 4 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України від 19 вересня 2019 року №113-ІХ Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо першочергових заходів із реформи органів прокуратури наказом Генерального прокурора від 17 лютого 2021 року №40 днем початку роботи окружних прокуратур визначено 15 березня 2021 року.

З урахуванням вищенаведеного, судом розглядається позов заступника керівника Черкаської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Черкаської міської ради, Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради до товариства з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс про стягнення з відповідача 567 835 грн. 46 коп.

Ухвалою Господарського суду Черкаської області від 05 серпня 2021 року закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті. Розгляд справи по суті призначено на 10 год. 30 хв. 29 вересня 2021 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 29 вересня 2021 року суд оголосив перерву до 10 год. 00 хв. 29 жовтня 2021 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 29 жовтня 2021 року суд відклав розгляд справи по суті на 10 год. 30 хв. 24 листопада 2021 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 24 листопада 2021 року суд оголосив перерву в судовому засіданні до 14 год. 30 хв. 12 січня 2022 року.

Ухвалою суду від 12 січня 2022 року відкладено розгляд справи по суті на 11 год. 00 хв. 27 січня 2022 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 27 січня 2022 року суд оголосив перерву до 10 год. 30 хв. 09 лютого 2022 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 09 лютого 2022 року суд оголосив перерву до 10 год. 30 хв. 23 лютого 2022 року.

Проте судове засідання призначене на 23 лютого 2022 року не відбулося, у зв`язку з перебуванням головуючого судді на лікарняному з 21 по 25 лютого 2022 року.

Ухвалою суду від 28 лютого 2022 року відкладено вирішення питання про призначення судового засідання з розгляду справи по суті, у зв`язку з оголошенням воєнного стану на території України.

Ухвалою суду від 14 квітня 2022 року розгляд справи по суті призначено на 10 год. 00 хв. 20 травня 2022 року.

Ухвалою суду від 20 травня 2022 року відкладено розгляд справи по суті на 14 год. 30 хв. 06 червня 2022 року.

В судовому засіданні, яке відбулося 06 червня 2022 року перед судовими дебатами суд оголосив перерву до 12 год. 30 хв. 15 червня 2022 року.

Прокурор в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив суд позов задовольнити повністю.

Позивачі в судове засідання не з`явилися, в матеріалах справи міститься заява першого позивача про розгляд справи за відсутності його представника (а.с. 1, т.5).

Представник відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував з підстав викладених у відзиві.

Зокрема, відповідач з посиланням на роз`яснення Міністерства економічного розвитку і торгівлі України Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю, які наведено в листі від 27 жовтня 2016 року №3302-06/34307-06 вважає, що у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю та за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної у договорі, і виконати свої зобов`язання відповідно до такого договору з урахуванням зазначених змін.

Чинним законодавством України не передбачено, якими саме документами має бути підтверджене коливання на ринку цін на товари.

Спірні додаткові угоди до договору поставки було укладено між сторонами у відповідності до чинного законодавства України.

Доводи прокурора про відсутність коливань на ринку виходячи з найвищої ринкової ціни товару являється помилковими.

Прокурором не надано доказів оплати товару, у зв`язку з чим відсутні підстави для повернення надмірно сплачених грошових коштів.

З урахуванням вищенаведеного, відповідач просив суд у задоволенні позову відмовити повністю.

У відповіді на відзив прокурор не погоджується з доводами відповідача наведеними ним у відзиві та вказує, що збільшення ринкової ціни на товар (картоплю), станом на дату укладення додаткової угоди №6 документально підтверджено не було.

Крім того прокурор вказує, що згідно даних цін (тарифів) на споживчому ринку України, оприлюднених на офіційному веб-сайті Державної статистики України, збільшення ціни на картоплю в період з липня по вересень 2019 року взагалі не відбувалося, а навпаки наявна динаміка до її постійного зменшення.

Сторонами всупереч інтересам держави, без будь-яких правових на те підстав, в порушення закону, укладено додаткові угоди №№ 6-9, якими суттєво зменшено обсяги предмету закупівлі, а саме збільшено ціну за одиницю товару шляхом зменшення кількості товару, що закуповується, що в свою чергу не відповідає вимогам тендерної документації.

Укладення нікчемних додаткових угод може свідчити про те, що товариство з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс з метою перемогти у тендері навмисно занизило запропоновану ціну на поставку картоплі під час аукціону, а після укладення договору сторони збільшили ціну шляхом укладення додаткових угод, зокрема нікчемних №№ 6-9, враховуючи відсутність при цьому підвищення закупівельних цін на картоплю у вказаний період.

Можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору призводить до неефективного використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі.

Також прокурор вказав, що листом Департаменту освіти Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради №106-12-4 від 04 березня 2020 року надано інформацію про проведені оплати за договором поставки товару №02 від 05 березня 2019 року, із зазначенням всіх реєстрів накладних на поставлений товар та платіжних доручень про проведення оплати за ними, а тому враховуючи наведені в відзиві відповідача сумніви щодо проведення оплат за договором, прокурором додатково надано вказаний доказ суду та сторонам у справі.

Крім того, прокурор в своїх письмових поясненнях (т.6 а.с. 38-40) зазначає, що Єдиний веб-портал використання публічних коштів (spending.gov.ua) - це офіційний інформаційний ресурс з відкритими даними про використання бюджетних коштів в Україні та найбільша база даних з публічних фінансів України.

Веб-портал надає доступ громадянам України до інформації про використання публічних коштів розпорядниками та одержувачами коштів державного і місцевих бюджетів, суб`єктами господарювання державної і комунальної форм власності, фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування. На порталі представлено трансакції, звіти, інформацію про договори та їх виконання розпорядниками та одержувачами коштів.

Веб-портал сприяє підвищенню прозорості бюджетних витрат, збільшенню відповідальності перед суспільством розпорядників та одержувачів бюджетних коштів на державному та місцевих рівнях. Трансакції, які оприлюднені на порталі, також є джерелом інформації для органів державного контролю: Рахункової палати України та Державної аудиторської служби України.

Доступ до інформації, оприлюдненої на єдиному веб-порталі використання публічних коштів, є вільним та безоплатним, що надає можливість задоволення публічного інтересу щодо процесів контролю, утворення, розподілу та використання публічних коштів розпорядниками та одержувачами коштів Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим і місцевих бюджетів, органами Пенсійного фонду, підприємствами, а також фондами загальнообов`язкового державного соціального страхування.

Другий позивач у своїх письмових поясненнях (т.6 а.с. 10-11) вказує, що відповідно до відомостей, які розміщені на онлайн-платформах Державні закупівлі онлайн та Е-Tender процедура закупівлі: UA-2019-01-15-001627-b Зернові культури та картопля завершена.

У запереченні на відповідь на відзив відповідач не погодився з доводами прокурора та зокрема зазначає, що прокурор у відповіді на відзив навмисно ігнорує той факт, що відповідно до експертного висновку Черкаської торгово-промислової палати №О-493/02 від 20 червня 2019 року, експертизою встановлено рівень ринкової вартості картоплі в роздрібній мережі не в іншій за обсягом території - Черкаській області, а в межах міста Черкаси та Черкаській області.

Прокурор у відповіді на відзив здійснює аналіз вартості товару виходячи з верхньої межі діапазону вартості картоплі згідно з висновків Черкаської торгово - промислової палати №О-534 від 16 липня 2019 року та №О-493/02 від 20 червня 2019 року.

Також відповідач вказує, що оскільки додаткові угоди №7, 8, 9 було виконано сторонами частково, то наданий суду розрахунок надмірно сплачених коштів є невірним.

В судовому засіданні, яке відбулося 15 червня 2022 року згідно ч. 1 ст. 240 ГПК України було оголошено вступну та резолютивну частини судового рішення зі справи №925/1696/20.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши пояснення прокурора та представника відповідача, а також дослідивши докази, суд вважає, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню виходячи з наступного:

Звертаючись до суду з відповідним позовом, прокурор обґрунтовуючи свої вимоги зазначав, що додаткові угоди №6 від 16 липня 2019 року, №7 від 13 серпня 2019 року, №8 від 23 серпня 2019 року та №9 від 11 жовтня 2019 року до договору поставки товару №02 від 05 березня 2019 року суперечить вимогам п.2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі, а тому є нікчемними в силу вимог п. 1 ч. 1 ст. 37 зазначеного Закону.

Таким чином грошові кошти в сумі 567 835 грн. 46 коп. підлягають стягненню з відповідача на підставі ч. 1 ст. 670 ЦК України (з урахуванням письмових пояснень щодо підстав позову).

Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено господарським судом під час її розгляду, Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради було проведено відкриті торги №UA-2019-01-15-001627-b на закупівлю 321 598 кг картоплі, з очікуваною вартістю предмету закупівлі 3 556 873 грн. 88 коп.

За результатами проведення електронного аукціону переможцем торгів було визнано товариство з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс з ціновою пропозицією 2 733 583 грн. 00 коп.

В подальшому 05 березня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради (замовник) та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс (постачальник) було укладено договір поставки товару №02.

Згідно п. 1.1. договору постачальник зобов`язується поставити, а замовник прийняти та оплатити постачальнику зернові культури та картоплю за ДК 021:2015-03210000-6 за асортиментом та цінами, зазначеними у Специфікації товару, що додається до договору і є його невід`ємною частиною.

Ціна цього договору становить 2 733 583 грн. 00 коп. з ПДВ (п. 3.2. договору).

Відповідно до додатку до договору Специфікація товару поставці підлягає: картопля в обсязі 321 598 кг за ціною 8 грн. 50 коп./кг.

Згідно п. 11.3 договору підставами зміни договору у тому числі, є:

- зміни умов та порядку оплати у разі прийняття після укладення договору нормативно-правових актів, які регулюють питання оплати за рахунок державних коштів, відповідно до правил, установлених такими актами;

- зміни ціни товару у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно змінам таких ставок;

- зміни ціни товару у разі зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін.

В подальшому 14 березня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №1 до договору поставки товару № 02 від 05 березня 2019 року, згідно якої пункт 3.2. договору викладено у наступній редакції: Ціна договору становить: 2 733 583 грн. з ПДВ.

При цьому: фінансування 2019 року - 2 186 965 грн.; фінансування 2020 року - 546 618 грн.

18 березня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №1/2 (т. 5 а.с. 56).

Згідно п. 1 вищевказаної угоди на виконання вимог п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі відповідно до якої істотні умови договору про закупівлю можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, у випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі, сторони погодили, що належними документами, які підтверджують коливання ціни на товар на ринку є експертні висновки видані Торгово-промисловою палатою України та її структурними підрозділами (регіональними відділеннями) та/або листи товаровиробників, які здійснюють поставку товару постачальнику, з інформацією про відсоткове значення збільшення вартості товару.

Сторони погодили, що для визначення (обрахунку) коливань ціни товару на ринку для порівняльного аналізу (підтвердження наявності коливань) застосовується ціна за одиницю товару на дату укладання договору, або станом на дату останнього внесення змін до договору про зміну ціни товару, та станом на дату видачі торгово-промисловою палатою України або її структурними підрозділами (регіональними відділеннями) експертного висновку (п. 2 додаткової угоди)

Пункт 2 цієї додаткової угоди не застосовується, у випадку підтвердження наявності коливань ціни товару на ринку на підставі листа товаровиробника, який здійснює поставку товару постачальнику, в цьому разі ціна за одиницю товару підлягає збільшенню пропорційно збільшенню вартості за одиницю товару, що зазначена у листі (п. 3 додаткової угоди).

Додаткова угода 1/2 до договору на момент розгляду справи в суді є чинною і в установленому законом порядку не визнавалася недійсною.

В подальшому, 25 березня 2019 року до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення відповідача №67 від 25 березня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-242 від 25 березня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 25 березня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс укладено додаткову угоду №2 до договору поставки товару №02 від 05 березня 2019 року, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 582 грн. 58 коп. з ПДВ та збільшення вартості одиниці товару з 26 березня 2019 року на картоплю до 09 грн. 35 коп. з ПДВ за кілограм.

Таким чином, ціну за одиницю товару було збільшено на 10% (по відношенню до первісної ціни договору).

До Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради 18 квітня 2019 року надійшло звернення відповідача за №88 від 18 квітня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-322 від 17 квітня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 18 квітня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс укладено додаткову угоду №3 до договору поставки, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 581 грн. 09 коп. з ПДВ та збільшення вартості одиниці товару з 18 квітня 2019 року до 10 грн. 29 коп. з ПДВ за кілограм.

07 травня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс укладено додаткову угоду №4 до договору поставки товару, згідно якої пункт 3.2. договору викладено у наступній редакції: Ціна договору становить: 2 733 581 грн. 09 коп. з ПДВ. При цьому: фінансування 2019 року - 1 918 678 грн. 95 коп.; фінансування 2020 року - 814 902 грн. 14 коп..

В подальшому, 20 червня 2019 року до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення від відповідача за №129 від 20 червня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-493/02 від 20 червня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 21 червня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №5 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 88 коп. з ПДВ. та збільшення вартості одиниці товару з 21 червня 2019 року до 11 грн. 32 коп. з ПДВ за кілограм.

16 липня 2019 року до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення товариства з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс №134 від 16 липня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати № О-534 від 16 липня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 16 липня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №6 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 70 коп. з ПДВ та збільшення вартості одиниці товару з 16 липня 2019 року до 12 грн. 45 коп. з ПДВ за кілограм.

В подальшому, 12 серпня 2019 року до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення відповідача №150 від 12 серпня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-581/01 від 12 серпня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 13 серпня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №7 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 64 коп. з ПДВ. та збільшення вартості одиниці товару з 13 серпня 2019 року до 13 грн. 70 коп. з ПДВ за кілограм.

23 серпня 2019 року до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення відповідача №156 від 23 серпня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-609 віл 22 серпня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 23 серпня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №8 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 51 коп. з ПДВ. та збільшення вартості одиниці товару з 27 серпня 2019 року до 14 грн. 85 коп. з ПДВ за кілограм.

В подальшому, 10 жовтня 2019 року до Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради надійшло звернення відповідача №198 від 10 жовтня 2019 року про погодження збільшення ціни одиниці товару на 10% з урахуванням експертного висновку Торгово-промислової палати №О-723 від 07 жовтня 2019 року.

За результатами розгляду звернення, 11 жовтня 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №9 до договору поставки товару, згідно якої на підставі п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони дійшли згоди про зменшення ціни договору до 2 733 580 грн. 11 коп. з ПДВ. та збільшення вартості одиниці товару з 11 жовтня 2019 року до 15 грн. 25 коп. з ПДВ за кілограм.

22 листопада 2019 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс укладено додаткову угоду №10 до договору поставки товару, згідно якої пункт 3.2. договору викладено у наступній редакції: Ціна договору становить: 2 733 580 грн. 11 коп. з ПДВ. При цьому: фінансування 2019 року - 2 718 678 грн. 27 коп.; фінансування 2020 року - 14 901 грн. 84 коп..

В подальшому, 20 січня 2020 року між Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради та товариством з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс було укладено додаткову угоду №11 до договору поставки товару, згідно якої на підставі ч. 5 ст. 36 Закону України Про публічні закупівлі сторони виклали пункт 3.2. договору у наступній редакції: Ціна договору становить: 3 280 296 грн. 12 коп. з ПДВ. При цьому: фінансування 2019 року - 2 575 078 грн. 63 коп.; фінансування 2020 року - 705 217 грн. 49 коп..

Прокурор в позові стверджує, що додаткові угоди № 6, 7, 8, 9 є нікчемними.

Правомірність укладання сторонами решти додаткових угод до договору поставки не є предметом дослідження по даній справі.

Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлено Законом України Про публічні закупівлі.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України Про публічні закупівлі (в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин) цей Закон застосовується:

до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень;

до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень.

Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору.

Принципи здійснення публічних закупівель наведено в ст. 3 Закону України Про публічні закупівлі, якою визначено, що закупівлі здійснюються за принципами добросовісної конкуренції серед учасників та максимальної економії та ефективності.

Частиною першою статті 12 Закону України Про публічні закупівлі встановлено, що закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; конкурентний діалог; переговорна процедура закупівлі.

Вартість предмета закупівлі становила 2 733 583 грн. 00 коп.

Оскільки вартість предмета закупівлі (товару) перевищує 200 тисяч гривень, то до спірних правовідносин застосовуються норми Закону України Про публічні закупівлі.

Відповідно до ч. 1 ст. 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Статтею 203 Цивільного кодексу України встановлено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно ч. ч. 1, 4 статті 36 Закону України Про публічні закупівлі (в редакції Закону чинного станом на момент укладення додаткових угод №6-9) договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі;

4) продовження строку дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі;

5) узгодженої зміни ціни в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);

6) зміни ціни у зв`язку із зміною ставок податків і зборів пропорційно до змін таких ставок;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, регульованих цін (тарифів) і нормативів, які застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини п`ятої цієї статті.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 37 вищевказаного Закону (в редакції Закону чинного станом на момент укладення додаткових угод №6-9) договір про закупівлю є нікчемним у разі його укладення з порушенням вимог частини 4 статті 36 цього Закону.

Отже, договори, що укладені всупереч вимогам п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону Про публічні закупівлі, є нікчемними в силу закону і не потребують визнання їх недійсними судом.

Відповідно до ч. 1 ст. 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ст. 188 ГК України зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.

Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.

Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.

З аналізу зазначених положень Закону України Про публічні закупівлі слідує те, що вони є спеціальними нормами, які визначають правові підстави внесення змін та доповнень до договорів, укладених за наслідком публічних закупівель, та повинні застосовуватися переважно щодо норм Цивільного кодексу України (статті 651) та Господарського кодексу України (стаття 188), які визначають загальну процедуру внесення змін до договору.

Відтак, якщо спеціальною нормою права (частиною 4 статті 36 Закону) заборонено укладення договору про публічні закупівлі, які відрізняються від умов тендерної пропозиції, та заборонено вносити зміни до договору, окрім визначеного переліку, то внесення змін до такого договору всупереч положенням частини 4 статті 36 Закону, означатиме нікчемність таких змін до договору відповідно до частини 1 статті 37 Закону.

В даному випадку, сторони, укладаючи додаткові угоди №№ 6-9 керувалися положенням п.2 ч.4 ст.36 Закону України Про публічні закупівлі, яка допускає зміну ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Підставою для укладення додаткових угод №№ 6 9 до договору №02 від 05 березня 2019 стали звернення постачальника до замовника з пропозицією щодо підвищення ціни на картоплю кожного разу на 10%, до яких було долучено відповідні експертні висновки Черкаської торгово-промислової палати.

Проте, судом враховано, що станом на момент укладання додаткових угод №№6 -9 сторони вже збільшили своїми попередніми угодами ціну за одиницю товару в сукупності більше ніж на 10 відсотків.

Верховний Суд у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18 червня 2021 року зі справи №927/491/19 зазначив, що метою регулювання, передбаченого ст. 36 Закону Про публічні закупівлі, а саме закріплення можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10% є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

Так, ст. 652 ЦК передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Через зміну істотних обставин договір може бути змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Тобто, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону Про державні закупівлі нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.

Верховний Суд вказує, що обмеження 10% застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Тендер проводиться не лише для того, щоб закупівля була проведена на максимально вигідних для держави умовах, але й для того, щоб забезпечити однакову можливість всім суб`єктам господарювання продавати свої товари, роботи чи послуги державі.

Відповідно до ст. 5 Закону Про публічні закупівлі, закупівлі здійснюються за принципом відкритості та прозорості на всіх їх стадіях; метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.

З урахуванням викладеного, суд відхиляє доводи відповідача стосовно того, що у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни декілька разів в частині ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків кожного разу з урахуванням попередніх змін, внесених до нього, сукупність яких може перевищувати 10 відсотків від ціни за одиницю товару, визначеної сторонами на момент укладання договору про закупівлю.

При цьому суд зазначає, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення більш як на 10% шляхом так званого каскадного укладення додаткових угод до договору є недобросовісною діловою практикою зі сторони продавця.

Отже, суд погоджується з доводами прокурора стосовно того, що додаткові угоди №6 від 16 липня 2019 року, №7 від 13 серпня 2019 року, №8 від 23 серпня 2019 року та №9 від 11 жовтня 2019 року до договору поставки товару №02 від 05 березня 2019 року є недійсними в силу Закону, а отже, вони не породжують жодних правових наслідків для сторін.

При цьому суд вважає, що сторонами, всупереч інтересам держави та в порушення норм Закону було укладено додаткові угоди №№ 6-9, якими збільшено ціну за одиницю товару, що закуповується.

Вказані додаткові угоди порушують основні принципи, що передбачені ст. 3 Закону України Про публічні закупівлі, а саме добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; запобігання корупційним діям і зловживанням.

У ч. 2 ст. 712 ЦК передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 ЦК визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Отже, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК Купівля-продаж і тому як правова підстава такого повернення не може бути застосована ст. 1212 ЦК України.

Також судом враховано, що у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 грудня 2019 року у справі №917/1739/17 зроблено висновок, що правові підстави позову - це зазначена в позовній заяві нормативно-правова кваліфікація обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. При цьому незгода суду з наведеним у позовній заяві правовим обґрунтуванням щодо спірних правовідносин не є підставою для відмови у позові. Суди, з`ясувавши при розгляді справи, що сторона або інший учасник судового процесу на обґрунтування своїх вимог або заперечень послався не на ті норми права, що фактично регулюють спірні правовідносини, самостійно здійснює правильну правову кваліфікацію останніх та застосовує для прийняття рішення ті норми матеріального і процесуального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини. Зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом необхідно керуватися при вирішенні спору. Велика Палата Верховного Суду зазначає, що саме на суд покладено обов`язок надати правову кваліфікацію відносинам сторін виходячи із фактів, установлених під час розгляду справи, та визначити, яка правова норма підлягає застосуванню для вирішення спору. Самостійне застосування судом для прийняття рішення саме тих норм матеріального права, предметом регулювання яких є відповідні правовідносини, не призводить до зміни предмета позову та/або обраного позивачем способу захисту.

З урахуванням змісту позовних вимог додаткові угоди №1 від 14 березня 2019 року, №2 від 25 березня 2019 року, №3 від 18 квітня 2019 року, №4 від 07 травня 2019 року та №5 від 21 червня 2019 року до договору поставки не є спірними і прокурор не вказує про їх нікчемність.

Отже, нікчемність додаткових угод №№6-9 означає, що зобов`язання сторін регулюються договором з урахуванням змін, внесених попередніми додатковими угодами, а тому поставка вказаного товару мала бути здійснена за ціною визначеною додатковою угодою № 5 від 21 червня 2019 року - 11 грн. 32 коп. з ПДВ за кілограм.

Прокурор в позовній заяві вказує, що:

- за додатковою угодою №6 від 16 липня 2019 року всього було поставлено відповідачем 9 828,9 кг картоплі за ціною 12 грн. 45 коп. за 1 кг та на її виконання замовником сплачено 122 369 грн. 81 коп.;

- за додатковою угодою №7 від 13 серпня 2019 року всього було поставлено 7 130 кг картоплі за ціною 13 грн. 70 коп. за 1 кг та сплачено 97 681 грн.;

- за додатковою угодою № 8 від 23 серпня 2019 року всього поставлено 37 571,1 кг картоплі за ціною 14 грн. 85 коп. за 1 кг та сплачено 557 930 грн. 80 коп.;

- за додатковою угодою № 9 від 11 жовтня 2019 року всього поставлено 100 417,3 кг картоплі (т.1 а.с.7) за ціною 15 грн. 25 коп. за 1 кг та сплачено 1 579 843 грн. 55 коп. Водночас, на іншій сторінці позовної заяви (т.1 а.с.6) прокурор вказує, що за додатковою угодою № 9 від 11 жовтня 2019 року всього було поставлено 103 596,3 кг картоплі.

Також прокурор зазначає, що з урахуванням дійсної ціни - 11 грн. 32 коп. за додатковою угодою №6 підлягало сплаті лише 111 263 грн. 14 коп. (11,32х9 828,9 кг), а тому надміру сплачено бюджетних коштів в розмірі 11 106 грн. 67 коп. За додатковою угодою №7 підлягало сплаті - 80 711 грн. 60 коп. (11,32х7 130 кг), надміру сплачено 16 969 грн. 40 коп. За додатковою угодою №8 підлягало сплаті 425 304 грн. 85 коп. (11,32х37 571,1 кг), надміру сплачено 132 625 грн. 95 коп. За додатковою угодою №9 підлягало сплаті 1 172 710 грн. 11 коп. (11,32х103 596,3 кг), надміру сплачено 407 133 грн. 44 коп.

З урахуванням наведеного прокурор просить суд стягнути з відповідача 567 835 грн. 46 коп., а саме: за додатковою угодою №6 - 11 106 грн. 67 коп.; за додатковою угодою №7 16 969 грн. 40 коп.; за додатковою угодою №8 132 625 грн. 95 коп.; за додатковою угодою №9 407 133 грн. 44 коп. (т. 1 а.с. 7).

Водночас судом під час дослідження оригіналів первинних бухгалтерських документів було встановлено наступне:

- за додатковою угодою №6 від 16 липня 2019 року було поставлено 9 828,9 кг картоплі за ціною 12 грн. 45 коп. за 1 кг на суму 122 369 грн. 80 коп. Різниця з ціною 11 грн. 32 коп. становить 11 106 грн. 67 коп.;

- за додатковою угодою №7 від 13 серпня 2019 року всього було поставлено 7 247 кг картоплі за ціною 13 грн. 70 коп. за 1 кг на суму 99 283 грн. 90 коп. Різниця з ціною 11 грн. 32 коп. становить 17 247 грн. 86 коп.;

- за додатковою угодою №8 від 23 серпня 2019 року всього поставлено 37 571,1 кг картоплі за ціною 14 грн. 85 коп. за 1 кг на суму 557 930 грн. 80 коп. Різниця з ціною 11 грн. 32 коп. становить 132 625 грн. 90 коп.;

- за додатковою угодою №9 від 11 жовтня 2019 року всього поставлено 103 493,8 кг картоплі за ціною 15 грн. 25 коп. за 1 кг на суму 1 578 280 грн. 00 коп. Різниця з ціною 11 грн. 32 коп. становить 406 730 грн. 20 коп.

Прокурор та представник відповідача під час дослідження судом оригіналів письмових доказів дані обставини визнали.

Згідно ст. 79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

З урахуванням інформації, що наведена в листі Департаменту освіти Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради №106-12-4 від 04 березня 2020 року, а також інформації, що розміщена на веб-порталі використання публічних коштів (spending.gov.ua), та онлайн-платформах Державні закупівлі онлайн та Е-Tender процедура закупівлі: UA-2019-01-15-001627-b Зернові культури та картопля суд дійшов висновку, що поставлений відповідачем товар за договором повністю оплачений, а сама процедура закупівлі завершена.

Спору між сторонами договору з приводу оплати поставленого товару не існує.

Водночас, суд погоджується з доводами відповідача стосовно того, що наданий прокурором суду розрахунок є помилковим з наведених вище підстав.

Отже, з урахуванням змісту позовних вимог щодо кожної окремо з нікчемних додаткових угод суд дійшов висновку, що з відповідача на користь Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради підлягає стягненню 567 432 грн. 17 коп. коштів (11 106 грн. 67 коп. + 16 969 грн. 40 коп. + 132 625 грн. 90 коп. + 406 730 грн. 20 коп.).

В решті вимог про стягнення з відповідача 403 грн. 29 коп. слід відмовити.

Щодо питання представництва прокурором інтересів держави в суді слід зазначити, що стаття 23 Закону України Про прокуратуру визначає, що представництво прокурором держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом (частина 1). Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 травня 2020 року у справі №912/2385/18 звернула увагу, що захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні компетентні органи, а не прокурор. Прокурор не повинен вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати компетентний орган, який може і бажає захищати інтереси держави.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26 червня 2019 року у справі №587/430/16-ц зазначила, що системне тлумачення абзацу 1 частини 3 статті 23 Закону дозволяє дійти висновку, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави у двох випадках: 1) якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати такий захист у спірних правовідносинах; 2) якщо немає органу державної влади, органу місцевого самоврядування чи іншого суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах.

Прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу.

Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк.

Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України Про прокуратуру, прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.

З матеріалів справи вбачається, що Черкаською місцевою прокуратурою проінформовано уповноважені органи - Черкаську міську раду та Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради про виявлені порушення та необхідність вжиття заходів реагування, з метою їх усунення, що підтверджено листами Черкаської місцевої прокуратури від 14 грудня 2020 року за №161-13142 вих20 та № 161-13143 вих20 (а.с.105-107, 109-11, т. 1).

Однак, незважаючи на виявлені прокуратурою порушення вимог законодавства України про публічні закупівлі, які призвели до витрачання бюджетних коштів, ні Черкаська міська рада, ні сторона договору - Департамент освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради з відповідним позовом до суду не зверталися.

Отже, враховуючи нездійснення Черкаською міською радою та Департаментом освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради в розумні строки заходів для звернення до суду з позовом стосовно захисту інтересів громади, враховуючи повноваження прокурора самостійно визначати, у чому полягає порушення інтересів держави і визначати орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, суд дійшов висновку, що прокурор в даному випадку належним чином обґрунтував та довів підстави для представництва інтересів держави в суді, а тому підстав для залишення позову без розгляду не вбачається.

Судові витрати підлягають розподілу між сторонами відповідно до вимог ст. 129 ГПК України.

На підставі викладеного, та керуючись ст. ст. 129, 237, 238, 240 ГПК України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позов задовольнити частково.

2. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс, вул. Благовісна, 174, м. Черкаси, ідентифікаційний код 30955757 на користь Департаменту освіти та гуманітарної політики Черкаської міської ради, вул. Гоголя, 251, м. Черкаси, ідентифікаційний код 36299692 567 432 грн. 17 коп. коштів.

3. Стягнути з товариства з обмеженою відповідальністю Каштан-Плюс, вул. Благовісна, 174, м. Черкаси, ідентифікаційний код 30955757 на користь Черкаської обласної прокуратури, бул. Шевченка, 286, м. Черкаси, ідентифікаційний код 02911119 8 511 грн. 57 коп. судового збору.

4. В решті вимог в позові відмовити.

Видати відповідні накази після набрання рішення суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили в порядку та строк визначені ст. 241 ГПК України.

Рішення суду може бути оскаржено до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки передбачені розділом ІV ГПК України.

Повне рішення складено 27 червня 2022 року.

Суддя А.В.Васянович