ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
УХвала

"16" червня 2022 р. м. Ужгород Справа № 907/336/22

Суддя Господарського суду Закарпатської області Лучко Р.М., розглянувши заперечення проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження № б/н від 10.06.2022 представника Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , адвоката Сочки В.І. у справі №907/336/22

за позовом Фізичної особи підприємця ОСОБА_1 , м. Ужгород

до відповідача Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 , с. Великий Раковець Хустського району Закарпатської області

про стягнення 80225,00 грн

Представники: не викликались

ВСТАНОВИВ:

Фізична особа підприємець звернулося ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Фізичної особи підприємця ОСОБА_2 про стягнення 80225,00 грн заборгованості з орендної плати за період з березня 2020 року по травень 2022 року включно, посилаючись на неналежне виконання відповідачем зобов`язань за Договором оренди нежитлового приміщення від 03.03.2020. Окрім того, просить суд стягнути з відповідача судові витрати.

Ухвалою суду від 03 червня 2022 року відкрито провадження у справі, постановлено розглянути спір за правилами спрощеного позовного провадження без повідомленням учасників справи, встановлено учасникам справи процесуальні строки для подання заяв по суті спору, заяв із обґрунтуванням заперечень проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження та клопотань про розгляд справи у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

13 червня 2022 року від представника відповідача, адвоката Сочки В.І. на поштову адресу суду надійшли заперечення № б/н від 10.06.2022 проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження. У означеній заяві представник відповідача просить суд: розглядати справу за правилами загального позовного провадження; розглянути справу в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін; викликати та допитати в якості свідків: ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

В обґрунтування наведених вимог адвокат зазначає, що відповідач не отримував позовну заяву з додатками, що позбавляє відповідача можливості заперечувати по суті позовних вимог. При цьому, відповідач вважає суму заборгованості безпідставною та не підтвердженою жодними доказами. Стверджує, що орендну плату відповідача сплатив готівкою, що може бути підтверджено вказаними свідками. Крім цього, повідомляє, що ціна позову є значною для відповідача.

Дослідивши подану заяву, суд приходить до висновку про відмову у її задоволенні з огляду на наступне.

За змістом ст. 250 Господарського процесуального кодексу України (далі ГПК України) питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі. У випадку, передбаченому ч. 2 ст. 247 цього Кодексу, за наслідками розгляду відповідного клопотання позивача суд з урахуванням конкретних обставин справи може: задовольнити клопотання та визначити строк відповідачу для подання заяви із запереченнями щодо розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження або відмовити в задоволенні клопотання та розглянути справу за правилами загального позовного провадження. Якщо суд за результатами розгляду клопотання позивача дійде висновку про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження, він зазначає про це в ухвалі про відкриття провадження у справі. Якщо відповідачем у встановлений судом строк буде подано заяву із запереченням проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про залишення заяви відповідача без задоволення або про розгляд справи за правилами загального провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

При цьому, відповідно до ч.7 ст. 250 ГПК України, частини друга - шоста цієї статті не застосовуються, якщо відповідно до цього Кодексу справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Відповідно до ч. ч. 3, 5 ст. 12 ГПК України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні.

Для цілей цього Кодексу малозначними справами є: 1) справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) справи незначної складності, визнані судом малозначними, крім справ, які підлягають розгляду лише за правилами загального позовного провадження, та справ, ціна позову в яких перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З огляду на наведене, на думку суду дана судова справа підлягає розгляду тільки в порядку спрощеного провадження, враховуючи її малозначність в розумінні п. 1 ч. 5 ст. 12 Господарського процесуального кодексу України, характер спірних правовідносин та предмет доказування.

Щодо клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін, суд враховує наступне.

Приписами ч.ч. 5, 6 ст. 252 ГПК України визначено, що суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої із сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.

Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін за одночасного існування таких умов: предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи.

Беручи до уваги наведені вище приписи чинного процесуального законодавства, зважаючи на те, що предметом позову є стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі наразі не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи, суд приходить до висновку про доцільність розгляду даної справи у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи, а в задоволенні клопотання відповідача про розгляд справи з повідомленням (викликом) сторін на даній стадії слід відмовити.

При зверненні з запереченнями від 10.06.2022 представник відповідача стверджує про необхідність виклику свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , яких просить викликати та допитати в якості свідків. При цьому письмових заяв зазначених свідків відповідачем не подано.

Вирішуючи клопотання відповідача в цій частині, суд вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

Згідно з ст. 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги та заперечення учасників справи, й інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюють такими засобами: 1) письмовими, речовими й електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Відповідно до ст. 87 ГПК України показання свідка - це повідомлення про відомі йому обставини, які мають значення для справи. Відповідно до ст. 88 ГПК України показання свідок викладає письмово в заяві, у якій зазначає ім`я (прізвище, ім`я та по батькові), місце проживання (перебування) та місце роботи, поштовий індекс, реєстраційний номер облікової картки платника податків (за наявності) або серію та номер паспорта, номери засобів зв`язку та адреси електронної пошти (за наявності), обставини, про які йому відомо, джерела обізнаності щодо цих обставин, а також підтвердження про обізнаність зі змістом закону щодо кримінальної відповідальності за надання неправдивих показань та про готовність з`явитися до суду за його викликом для підтвердження своїх свідчень. Підпис свідка на заяві посвідчує нотаріус.

Згідно з ч. 1 ст. 89 ГПК України суд викликає свідка для допиту за ініціативою суду або за клопотанням учасника справи в разі, якщо обставини, викладені свідком у заяві, суперечать іншим доказам або викликають у суду сумнів щодо їх змісту, достовірності чи повноти.

Отже, існує чітко визначений порядок надання свідком своїх показань у справі, що складається з двох взаємопов`язаних етапів.

На першому етапі показання свідка має бути оформлено в письмовій нотаріально посвідченій заяві свідка.

На другому етапі суд на підставі звернення (клопотання про виклик свідка до судового засідання) будь-якої зі сторін справи чи з власної ініціативи, встановивши суперечність між нотаріально посвідченою заявою свідка та іншими доказами по справі, за наявності сумніву щодо змісту, достовірності, повноти суперечливих між собою доказів, викликає свідка для допиту.

Беручи до уваги, викладене, суд невправі вирішувати питання про виклик в судове засідання для допиту свідків за відсутності поданих у встановленому ГПК України порядку письмових заяв таких свідків, у зв`язку з чим клопотання відповідача в цій частині відхиляється, як і передчасним є клопотання про розгляд справи в порядку загального провадження з мотивів необхідності допиту зазначених вище свідків.

Щодо аргументів представника відповідача про те, що ним не отримано від позивача позовну заяву з додатками, а відтак, відсутня можливість подати заперечення, такі судом оцінюються критично, позаяк форма розгляд даної справи (в порядку загального провадження чи в порядку спрощеного провадження з повідомленням сторін або без такого повідомлення) не впливає на можливість реалізації учасниками справи права ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, відповідно до п. 1 ч. 1 статті 42 ГПК України, однак скористатися таким правом відповідач наразі бажання не виявив.

Відповідно до ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Згідно з ч. 1-3 ст. 80 ГПК України учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Відповідач, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, повинні подати суду докази разом з поданням відзиву або письмових пояснень третьої особи.

Отже, за змістом указаних приписів закону відповідач має право (і судом йому надана така можливість) реалізувати всі свої процесуальні права та добросовісно виконати свої обов`язки, передбачені законом з метою повного, всебічного та об`єктивного розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження.

Керуючись ст.ст. 12, 42, 234, 247, 250, 252 Господарського процесуального кодексу України, суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача № б/н від 10.06.2022 про розгляд справи №907/336/22 в порядку загального позовного провадження.

2. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача № б/н від 10.06.2022 про розгляд справи №907/336/22 з повідомленням (викликом) сторін.

3. Відмовити у задоволенні клопотання відповідача № б/н від 10.06.2022 про виклик та допит в якості свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4 .

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається http://court.gov.ua/fair/sud5008/ або http://www.reyestr.court.gov.ua.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Р.М. Лучко