ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" червня 2022 р. Справа№ 910/7651/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Євсікова О.О.

суддів: Владимиренко С.В.

Попікової О.В.

за участю:

секретаря судового засідання: Звершховської І.А.,

представників сторін:

від позивача: Дмітрієва В.В. (в режимі відеоконференції)

від відповідача: Подоляко Н.П.

розглянувши

апеляційну скаргу ОСОБА_1

на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 (повний текст складено 21.10.2021)

та

апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз»

на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 (повний текст складено 02.11.2021)

у справі № 910/7651/21 (суддя Паламар П.І.)

за позовом ОСОБА_1

до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз»

про визнання рішення загальних зборів недійсним,-

в с т а н о в и в :

Короткий зміст і підстави позовних вимог.

У травні 2021 ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою, у якій просить визнати недійсним рішення загальних зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз», які відбулись 27.11.2020 та оформлені протоколом загальних зборів від 14.12.2020.

В обґрунтування заявлених вимог ОСОБА_1 вказує, що він є співвласником багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 , у якому 29.01.2013 створено та зареєстровано Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз» (далі - ОСББ «Лазурний блюз»).

27.11.2020 відбулися загальні збори ОСББ «Лазурний блюз», на яких були прийняті рішення, оформлені протоколом загальних зборів від 14.12.2020.

ОСОБА_1 вважає, що протокол загальних зборів від 14.12.2020 не відповідає за формою вимогам наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №203 від 25.08.2015, положенням статуту ОСББ «Лазурний блюз», оскільки не містить підписів усіх співвласників, які були присутні на зборах, та обов`язкової інформації про цих співвласників.

Позивач зазначає, що відсутність оформленого відповідно до статуту ОСББ «Лазурний блюз» рішення загальних зборів є порушенням порядку його прийняття, встановленого законом і Статутом, а тому таке рішення не є обов`язковим для співвласників та є недійсним.

Щодо наявності його порушеного права ОСОБА_1 вказує, що ОСББ «Лазурний блюз» вимагає від нього виконання обов`язку, встановленого оскаржуваним рішенням, в той час як на переконання ОСОБА_1 такий його обов`язок відсутній, оскільки оскаржуване рішення прийняте з порушенням вимог закону та Статуту ОСББ, а тому є недійсним; позивач вважає, що спір у справі стосується захисту його прав як співвласника майна у багатоквартирному будинку.

08.10.2021 ОСББ «Лазурний блюз» звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про ухвалення додаткового рішення, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 30000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу, понесених ним під час розгляду справи.

У поданій заяві ОСББ «Лазурний блюз» надало повний розрахунок суми судових витрат, які ОСББ «Лазурний Блюз» понесло у зв`язку із розглядом позовної заяви ОСОБА_1 у справі № 910/7651/21 в Господарському суді м. Києва, які визначені на підставі договору про надання правничої допомоги №01- 37/ЮР від 12.06.2021, укладеного з АО «Захист 24», та актів приймання-передавання наданих послуг до цього договору.

Короткий зміст рішень місцевого господарського суду та мотиви їх прийняття.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 у позові відмовлено.

Рішення місцевого господарського суду мотивовано тим, що право ОСОБА_1 як співвласника на участь в управлінні багатоквартирним будинком в ОСББ «Лазурний блюз» було дотримано. Заявлені ОСОБА_1 вимоги про незаконність рішення загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» не стосуються порядку скликання, проведення зборів або суті прийнятих на них рішень, а фактично зводяться до зауважень на протокол цих зборів як форми фіксації таких рішень. Всупереч вимог ст. 74 ГПК України ОСОБА_1 не надав належних та допустимих доказів того, що волевиявлення співвласників під час голосування на оскаржуваних зборах у протоколі від 14.12.2020 зафіксоване з порушенням вимог чинного законодавства. Доводи ОСОБА_1 з цього приводу суперечать його власним поясненням у позовній заяві і судовому засіданні, а також змісту підписаного ним листка опитування, іншим зібраним у справі доказам, тому є необґрунтованими.

Зазначені ОСОБА_1 недоліки під час оформлення протоколу від 14.12.2020 (без дотримання вимог наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №203 від 25.08.2015 (непідписання протоколу усіма присутніми на зборах співмешканцями, а лише головуючим і секретарем зборів, недеталізована фіксація перебігу обговорення і голосування за п. 1 порядку денного зборів тощо)) за відсутності належних та допустимих доказів невідповідності фіксації у протоколі послідовності дій співвласників на зборах, порядку голосування та встановлення його результатів самі по собі не дають підстав для визнання незаконними таких рішень, проголосованих необхідною кількістю голосів співвласників. За відсутності доказів порушення прав ОСОБА_1 як учасника об`єднання з боку ОСББ «Лазурний блюз» у задоволенні позову відповідно до вимог ст. 16 ЦК України слід відмовити.

Додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 заяву ОСББ «Лазурний блюз» про ухвалення додаткового рішення задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Лазурний блюз» 3 500,00 грн витрат на професійну правничу допомогу. У заяві в іншій частині відмовлено.

Додаткове рішення місцевого господарського суду мотивовано тим, що рішенням Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 у позові ОСОБА_1 до ОСББ «Лазурний блюз» відмовлено. При цьому, з урахуванням характеру спору, складності справи, а також розумності розміру витрат на професійну правничу допомогу, суд вважає, що витрати з їх оплати підлягають відшкодуванню за рахунок ОСОБА_1 в розмірі 3500 грн.

Короткий зміст вимог апеляційних скарг та узагальнення їх доводів.

Не погодившись з рішенням Господарського суду міста Києва від 05.10.2021, ОСОБА_1 звернувся до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги повністю.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_1 вказує, що господарський суд першої інстанції не з`ясував обставини, які мають значення для справи, а саме - порядок проведення загальних зборів, встановлений п. п. 4-5 розділу ІІІ Статуту ОСББ «Лазурний блюз», щодо голосування під час зборів.

Апелянт зазначає про недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд визнав встановленими, оскільки вважає, що надані ОСББ «Лазурний блюз» реєстри присутніх на зборах осіб не є додатками до протоколу загальних зборів, не мають відношення до ходу голосування на загальних зборах і не заміняють протокол загальних зборів. Реєстри присутніх осіб не фіксують результати голосування з першого питання порядку денного та не мають відношення до предмета позову.

На думку скаржника, викладені в оскаржуваному рішенні висновки суду не відповідають обставинам справи, оскільки суд не дослідив листки письмового опитування і не з`ясував, що в них відсутні пропозиції та результати голосування з першого питання порядку денного загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» 27.11.2020. ОСОБА_1 вважає, що регламентований Статутом порядок проведення загальних зборів було порушено.

Не погодившись з додатковим рішенням Господарського суду міста Києва від 02.11.2021, ОСББ "Лазурний блюз" звернулось до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, у якій просить оскаржуване додаткове рішення скасувати, ухвалити нове рішення, яким задовольнити вимоги ОСББ «Лазурний блюз» щодо розподілу судових витрат в повному обсязі та стягнути з ОСОБА_1 на корить ОСББ «Лазурний блюз» витрати на правничу допомогу у розмірі 30 000,00 грн.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСББ «Лазурний блюз» вказує, що оскаржуване додаткове рішення прийняте внаслідок неповного встановлення обставин, неповного дослідження доказів та неправильної їх оцінки.

Скаржник зазначає, що до матеріалів справи надано докази на підтвердження надання ОСББ «Лазурний блюз» правничої допомоги на загальну суму 30 000,00 грн і жодних заперечень чи клопотань про зменшення заявлених ОСББ «Лазурний блюз» вимог про відшкодування витрат на професійну правничу допомогу від ОСОБА_1 не надходило.

Дії суду апеляційної інстанції щодо розгляду апеляційної скарги по суті.

Згідно з витягом з протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.11.2021 для розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Попікова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 15.11.2021 витребувано у Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/7651/21. Відкладено вирішення питань, пов`язаних з рухом апеляційної скарги, які визначені главою 1 розділу IV ГПК України, за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 до надходження матеріалів справи №910/7651/21.

06.12.2021 матеріали справи №910/7651/21 надійшли до Північного апеляційного господарського суду.

Згідно з протоколом передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) від 07.12.2021 для розгляду апеляційної скарги ОСББ "Лазурний блюз" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Корсак В.А., Попікова О.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 10.12.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСББ "Лазурний блюз" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 у справі № 910/7651/21. Розгляд справи призначено на 12.01.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 у справі №910/7651/21. Вирішено здійснювати розгляд апеляційної скарги ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 та апеляційної скарги ОСББ "Лазурний блюз" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 у справі № 910/7651/21 в одному апеляційному провадженні. Розгляд справи призначено на 12.01.2022.

Ухвалами Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2021 виправлено описки допущені в ухвалах Північного апеляційного господарського суду від 13.12.2021.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11.01.2022 та згідно з протоколом передачі судової справи (апеляційної скарги, заяви, картки додаткових матеріалів) раніше визначеному головуючому судді (судді-доповідачу) (складу суду) сформовано колегію суддів у складі: головуючий суддя Євсіков О.О., судді Владимиренко С.В., Попікова О.В. (у зв`язку з відпусткою судді Корсака В.А.).

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 12.01.2022 прийнято апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 у справі №910/7651/21 та апеляційну скаргу ОСББ "Лазурний блюз" на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 до провадження у визначеному складі суду.

У судовому засіданні 12.01.2022 колегією суддів оголошено перерву до 02.02.2022 на підставі ст. 216 ГПК України.

У судовому засіданні 02.02.2022 колегією суддів оголошено перерву до 28.02.2022 на підставі ст. 216 ГПК України.

У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 (Указ Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ) судове засідання у цій справі, призначене на 28.02.2022, не відбулось.

Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, затверджений Законом України від 15.03.2022 № 2119-IX, №259/2022 від 18.04.2022, затверджений Законом України від 21.04.2022 № 2212-IX продовжено строку дії воєнного стану.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 02.05.2022, після виходу судді Євсікова О.О. з лікарняного (з 04.04.2022 по 22.04.2022 включно), призначено судове засідання на 30.05.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 30.05.2022 відкладено судове засідання на 13.06.2022.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 07.06.2022 клопотання представника ОСОБА_1 адвоката Дмітрієвої В.В. про участь у судовому засіданні, призначеному на 13.06.2022, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду задоволено.

Позиції учасників справи.

ОСББ «Лазурний Блюз» надало відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 , у якому з апеляційною скаргою позивача не погоджується та просить залишити її без задоволення, вважає оскаржуване рішення законним та обґрунтованим, просить залишити його без змін.

У поданому відзиві ОСББ «Лазурний блюз» надало попередній розрахунок суми витрат, які понесло та очікує понести у зв`язку з розглядом справи в апеляційному суді, а саме 20 000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу у зв`язку з судовим розглядом поданої ОСОБА_1 апеляційної скарги. Вказані суми витрат визначені на підставі договору про надання правничої допомоги №01-07/ЮР-1 від 16.11.2021, укладеного між ОСББ «Лазурний Блюз» та АО «Захист 24».

ОСОБА_1 надав відзив на подану ОСББ «Лазурний Блюз» апеляційну скаргу, у якому позивач вказує, що погодився з присудженням місцевим господарським судом до стягнення з нього на користь ОСББ «Лазурний Блюз» 3 500,00 грн та не оскаржував додаткове рішення у цій справі. Оскільки відповідач оскаржив додаткове рішення, ОСОБА_1 повідомив, що на додаток до відзиву на апеляційну скаргу додає клопотання з додатками, якими обґрунтовує необхідність зменшення витрат на правничу допомогу з 50 000,00 грн (30 000,00 грн у суді першої інстанції та 20 000,00 грн в суді апеляційної інстанції) до 3 500,00 грн всього.

У поданому відзиві ОСОБА_1 вказує, що не був повідомлений про розгляд справи про стягнення витрат на правничу допомогу. Зазначає, що під час розгляду аналогічних справ (згідно з переліком) відповідач заявляв до відшкодування значно менші суми судових витрат. Вважає, що суд під час прийняття додаткового рішення дотримався вимог щодо співмірності витрат зі складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим на виконання роботи. Позивач вважає, що заявлені відповідачем до стягнення суми витрат на правничу допомогу в судах першої та апеляційної інстанцій не обґрунтовані. Також ОСОБА_1 вказує на складні для нього життєві обставини та, як наслідок, важке матеріальне становище. У долученому до відзиву клопотанні ОСОБА_1 вказує, що втратив роботу і використав за період непрацездатності усі свої заощадження; на роботу влаштувався лише у жовтні 2021, але його мінімальна заробітна плата відповідає мінімально встановленому рівню оплати праці. Крім того, вказує про хворобу його батька і пов`язані з його лікуванням витрати, які взяв на себе як єдина його дитина.

ОСОБА_1 просить оскаржуване додаткове рішення залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСББ «Лазурний Блюз» - без задоволення; розглянути клопотання та відмовити ОСББ «Лазурний Блюз» у стягненні витрат на правову допомогу у розмірі 20 000,00 грн, виходячи з викладених у його клопотанні обставин.

ОСББ «Лазурний блюз» надало відповідь на відзив на апеляційну скаргу на додаткове рішення, у якому з наданим ОСОБА_1 відзивом на апеляційну скаргу не погоджується. Вказує, що ОСОБА_1 був повідомлений про розгляд справи 02.11.2021. ОСББ «Лазурний Блюз» вважає, що надало докази на підтвердження понесених ним витрат на правничу допомогу і ці витрати пов`язані з розглядом справи, розмір витрат є обґрунтованим та пропорційним до предмета спору. Щодо наведеного ОСОБА_1 переліку судових рішень зазначає, що вказані справи визначені чинним законодавством як малозначні і їх розгляд проводився в порядку спрощеного судочинства.

ОСОБА_1 надав заперечення на відповідь на відзив, у якому просить апеляційну скаргу ОСББ «Лазурний блюз» на додаткове рішення у цій справі залишити без задоволення. ОСОБА_1 зазначив, що згідно з інформацією, зазначеною на офіційному сайті АО «Захист 24», АО «Захист 24» не має фахівців у сфері відносин, які виникають між співвласниками багатоквартирних будинків і визначені Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», а тому вважає, що фактично позиція відповідача у цій справі щодо позову підтримується не самим відповідачем, а АО «Захист 24», яке організовувало та надавало юридичний супровід загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» від 27.11.2020, рішення яких оскаржується у цій справі. ОСОБА_1 вважає, що голова правління ОСББ «Лазурний блюз» відповідно до статуту Об`єднання не має права самостійно погоджувати вартість робіт і послуг, які йому надаються, відповідно будь-які акти наданих послуг АО «Захист 24» підписані головою правління ОСББ «Лазурний блюз» з перевищенням своїх повноважень, а тому не мають силу доказу у цій справі.

Межі розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Згідно зі ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. У суді апеляційної інстанції не приймаються і не розглядаються позовні вимоги та підстави позову, що не були предметом розгляду в суді першої інстанції.

Щодо рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції, перевірені та додатково встановлені апеляційним господарським судом.

ОСОБА_1 є співвласником багатоквартирного будинку АДРЕСА_1 .

29.01.2013 у багатоквартирному будинку АДРЕСА_1 створено та зареєстровано ОСББ «Лазурний блюз».

Згідно з п. 4 Статуту ОСББ «Лазурний блюз» загальні збори скликаються і проводяться правлінням Об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Правління або ініціативна група не менше ніж за 14 днів до дати проведення загальних зборів вручає кожному співвласнику під розписку або направляє рекомендованим листом на поштову адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в будинку, письмове повідомлення про проведення загальних зборів. У повідомленні про проведення загальних зборів зазначається з чиєї ініціативи скликаються збори, місце і час проведення, проект порядку денного.

Час і місце проведення загальних зборів обираються зручними для більшості можливих учасників зборів.

У загальних зборах мають право брати участь усі співвласники. Інтереси співвласника, який особисто не бере участі в зборах, може представляти його представник, який у такому разі має право голосувати від імені такого співвласника.

Представництво інтересів співвласника на загальних зборах за дорученням здійснюється на підставі довіреності, оформленої відповідно до чинного законодавства України. Довіреність, окрім іншого, обов`язково має містити перелік повноважень представника на загальних зборах співвласників та надавати представнику повноваження розписуватись від імені співвласника в документах, які фіксують прийняті загальними зборами співвласників рішення.

Представництво інтересів співвласника на загальних зборах за законом здійснюється за пред`явленням відповідних документів (свідоцтва про народження, документів, що підтверджують права опіки, та інші документи). Представництво за законом не потребує жодного додаткового оформлення чи засвідчення.

Загальні збори веде голова зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників. Протокол загальних зборів веде секретар зборів, який обирається більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників. Підрахунок голосів здійснюється лічильною комісією у складі 3 (трьох) співвласників або їх представників, які обираються більшістю голосів присутніх співвласників або їх представників.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Пунктом 5 Статуту ОСББ «Лазурний блюз» визначено порядок прийняття та оформлення рішень загальних зборів співвласників.

Зокрема, рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, створення резервного та ремонтного фонду та визначення порядку сплати та розмірів внесків до них та порядку здійснення витрат з коштів цих фондів, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як 2/3 (дві третини) загальної кількості усіх співвласників або їх представників.

З усіх інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини від загальної кількості співвласників.

Рішення приймається шляхом поіменного голосування. Рішення оформляється особистим підписом кожного співвласника або його представника, хто проголосував, із зазначенням результату голосування ("за" чи "проти").

Якщо в результаті проведення загальних зборів не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої абзацами 1 та 2 п. 5 цього розділу, ініціатором зборів проводиться письмове опитування серед співвласників, які не голосували на загальних зборах.

Якщо ініціатором скликання загальних зборів співвласників є правління, письмове опитування проводиться створеною правлінням відповідною комісією в кількості осіб, необхідній для проведення опитування.

Якщо ініціатором скликання загальних зборів є ініціативна група, письмове опитування проводиться ініціативною групою в кількості осіб, необхідній для проведення опитування.

Контроль за проведенням письмового опитування покладається на голову загальних зборів, секретаря та лічильну комісію.

Письмове опитування може проводитися щодо одного або декількох питань одночасно. Питання - це текст, у якому викладається пропозиція у вигляді резолюції, щодо якої учаснику опитування пропонується відповісти "за" або "проти". Питання повинно мати чітке і зрозуміле формулювання, що не допускає різних тлумачень.

Письмове опитування співвласників проводиться шляхом власноручного заповнення ними листків опитування, в яких зазначаються день опитування, прізвище, ім`я, по-батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представників), відповідь співвласника на питання "за" або "проти", особистий підпис співвласника та особи, яка проводила опитування.

Голосування від імені співвласника представником здійснюється в порядку представництва згідно з вимогами цивільного законодавства. Кожен співвласник, який має право голосу, може реалізувати це право під час проведення такого опитування лише один раз з одного питання.

Забороняється в процесі проведення письмового опитування співвласників примушувати їх до голосування за або проти прийняття відповідного рішення чи винагороджувати їх за це в будь-якій формі.

Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 (п`ятнадцяти) календарних днів з дати проведення загальних зборів.

Після закінчення проведення письмового опитування ініціативна група або комісія, створена правлінням, передає листи письмового опитування голові або секретарю зборів під розписку.

Листи письмового опитування повинні мати належний стан, текст в листі повинен бути зрозумілим, листи не повинні мати пошкодження, які не дають змоги визначити ким складено цей лист та за які рішення проголосувала особа.

Після отримання листів письмового опитування голова або секретар зборів невідкладно передає їх до лічильної комісії для здійснення підрахунку.

Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування.

Після проведення підрахунку голосів лічильна комісія складає акт підрахунку голосів та разом з листами письмового опитування передає його Голові загальних зборів для складення протоколу загальних зборів співвласників.

Якщо протягом строку, наданого для письмового опитування, необхідну кількість голосів «за» не набрано, відповідні рішення вважаються неприйнятими.

Рішення зборів співвласників оформляється протоколом, який підписується усіма співвласниками (їх представниками), які взяли участь у зборах, кожен з яких ставить підпис під відповідним варіантом голосування ("за" або "проти"), за формою, затвердженою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної житлової політики.

У протоколі обов`язково зазначається така інформація про співвласників (їх представників), які взяли участь у зборах співвласників: прізвище, ім`я, по батькові співвласника, документ, що підтверджує право власності на квартиру або нежитлове приміщення, номер квартири або нежитлового приміщення, загальна площа квартири або нежитлового приміщення, документ, що надає повноваження на голосування від імені співвласника (для представника).

Листки письмового опитування співвласників пронумеровуються, прошнуровуються та додаються до відповідного протоколу зборів.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до Статуту, є обов`язковим для всіх співвласників, включаючи тих, які набули право власності на квартиру чи нежитлове приміщення після прийняття рішення.

Рішення загальних зборів мають вищу юридичну силу щодо рішень інших органів управління Об`єднання. Загальні збори своїм рішенням можуть у будь-який час скасувати або визнати таким, що втратило чинність, рішення будь-якого іншого статутного органу Об`єднання, зокрема, зборів представників, правління та ревізійної комісії (ревізора) Об`єднання.

Повідомлення про рішення, прийняте зборами співвласників, не пізніше 10 днів після його прийняття надається в письмовій формі кожному співвласнику під розписку або шляхом поштового відправлення рекомендованим листом на адресу квартири або нежитлового приміщення, що належить співвласнику в цьому багатоквартирному будинку, а також розміщується у загальнодоступному місці у секціях будинку.

Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими, такими рішеннями документами та за власний рахунок робити з них копії та виписки. Голова правління зобов`язаний завірити вірність копії (із зазначенням дати) загальних зборів на першу вимогу співвласника (його представника).

Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

Відповідно до п. 6 Статуту ОСББ «Лазурний блюз» за рішенням загальних зборів обираються представники від Об`єднання, яким загальними зборами надаються відповідні повноваження щодо оперативного вирішення нагальних питань шляхом скликання зборів представників.

Збори представників мають право приймати рішення з усіх питань діяльності Об`єднання, окрім питань, які стосуються майнових прав співвласників та погіршують умови використання майна або умови проживання, а також питань, що віднесені до виключної компетенції х загальних зборів.

Порядок обрання та відкликання представників від Об`єднання, їх кількісних склад та строки обрання, їх повноваження, порядок проведення зборів представників, порядок прийняття рішень на цих зборах, порядок виконання прийнятих на зборах представників рішень встановлюється загальними зборами шляхом затвердження положення про представників Об`єднання (уповноважених представників).

Рішення зборів представників мають вищу юридичну силу щодо рішень правління Об`єднання. Збори представників у межах своєї компетенції можуть у будь-який час скасувати або визнати таким, що втратило чинність, рішення правління Об`єднання.

Зазначені положення Статуту відповідають вимогам Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» та Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку».

27.11.2020 відбулись загальні збори ОСББ «Лазурний блюз» з порядком денним:

1) організаційні питання (обрання голови загальних зборів, секретаря та лічильної комісії, надання повноважень на підписання протоколу загальних зборів);

2) про розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території ОСББ «Лазурний блюз»;

3) затвердження методики нарахування платежів за опалення будинку;

4) затвердження статуту ОСББ «Лазурний блюз» в новій редакції;

5) обрання нового складу уповноважених представників ОСББ «Лазурний блюз»;

6) обрання до складу правління ОСББ «Лазурний блюз» нового члена правління ОСОБА_2 .

Прийняті на цих зборах рішення оформлено протоколом загальних зборів від 14.12.2020, який свідчить, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку -665 осіб; загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень - 77281,7 м2; на збори з`явились 49 осіб, у т.ч. й ОСОБА_1 , яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 4470,32 м2; у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників 549 співвласників, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 62123,16 м2. Фіксація явки співвласників або їх представників на зборах відбувалась шляхом проставлення підпису в реєстрах присутніх на загальних зборах від 27.11.2020 (секції А, Б, В, Г, Д, Е, Ж), у яких міститься власноручний підпис ОСОБА_1 . Указані реєстри є додатками до протоколу загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» від 14.12.2020. Рішення зборів приймалися шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховувалися і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. ОСОБА_1 подав свій голос щодо рішень повістки загальних зборів поданням листка письмового опитування.

Джерела права та мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Під способами захисту суб`єктивних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи охоронного характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав і вплив на правопорушника. Тобто це дії, спрямовані на запобігання порушенню або на відновлення порушеного, невизнаного, оспорюваного цивільного права чи інтересу, і такі способи мають бути доступними й ефективними.

Застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Це право чи інтерес суд має захистити у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричиненим цими діяннями наслідкам.

Установивши наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, про захист яких подано позов, суд з`ясовує наявність чи відсутність факту їх порушення або оспорення і відповідно ухвалює рішення про захист порушеного права або відмовляє позивачу в захисті, встановивши безпідставність та (або) необґрунтованість заявлених вимог (аналогічний висновок міститься у постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.10.2019 у справі № 525/505/16-ц).

За ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визнається право людини на доступ до правосуддя, а за ст. 13 Конвенції - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред`явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Частиною 1 ст. 385 ЦК України встановлено, що власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» визначено правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку.

Відповідно до визначень, наведених у ст. 1 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку», ОСББ - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна.

Отже, законодавець визначає ОСББ як юридичну особу приватного права (створену в добровільному порядку шляхом її заснування власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку на підставі домовленості між собою), створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна (аналогічний висновок міститься у п. 7.11 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі № 906/1308/19).

За ст. ст. 6, 7, 10, 15 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» співвласники багатоквартирного будинку створюють ОСББ, затверджують статут такого об`єднання, мають право знайомитися з рішеннями загальних зборів та оскаржувати їх судовому порядку, брати участь в управлінні об`єднанням у порядку, визначеному цим Законом і статутом об`єднання; обирати та бути обраним до складу статутних органів об`єднання; знайомитися з протоколами загальних зборів, робити з них виписки; одержувати в установленому порядку інформацію про діяльність об`єднання; вимагати від статутних органів захисту своїх прав та дотримання співвласниками правил добросусідства.

Якщо у багатоквартирному будинку в установленому законом порядку утворено об`єднання співвласників, проведення зборів співвласників та прийняття відповідних рішень здійснюється згідно з законом, що регулює діяльність об`єднань співвласників багатоквартирних будинків (аналогічний висновок мітиться у п. 7.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 02.02.2021 у справі № 906/1308/19).

За змістом ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників. Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 % загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

За ч. 15 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» якщо в результаті проведення загальних зборів для прийняття рішення не набрано кількості голосів «за» або «проти», встановленої ч. 14 цієї статті, проводиться письмове опитування співвласників, які не голосували на зборах. Письмове опитування співвласників проводиться протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів. Якщо протягом цього строку необхідної кількості голосів «за» не набрано, рішення вважаються неприйнятими.

Частиною 16 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» встановлено, що рішення приймається шляхом поіменного голосування. Під час підрахунку голосів враховуються і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування. Рішення оформляється особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування («за» чи «проти»).

Тобто, законодавець передбачив можливість проведення загальних зборів співвласників без встановлення вимог щодо обов`язкової присутності на них певної кількості співвласників. При цьому у випадку, якщо голосів співвласників, які присутні на загальних зборах, недостатньо для прийняття рішення, то Закон України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» надає право провести письмове опитування серед співвласників, які не були присутні та не голосували на загальних зборах.

Положення ч. 16 ст. 10 Закону України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку» щодо оформлення рішення особистим підписом кожного, хто проголосував, із зазначенням результату голосування («за» чи «проти»), розповсюджуються на питання, які були внесені в порядок денний загальних зборів, та за результатами розгляду яких прийнято рішення, які є обов`язковими для всіх співвласників. При цьому ці рішення можуть бути прийняті не тільки в день проведення загальних зборів, а й протягом 15 календарних днів з дати проведення загальних зборів шляхом письмового опитування (аналогічний висновок міститься у постановах Верховного Суду від 08.06.2021 у справі №910/18946/19, від 06.09.2021 у справі №916/3074/20).

Форма протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.08.2015 №203 «Про затвердження форми протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку».

Верховний Суд у постанові від 23.02.2022 у cправі № 914/807/20 зазначив, що порушення під час проведення загальних зборів можна поділити на безумовні, тобто ті, які мають наслідком безумовне визнання прийнятих на цих зборах рішень недійсними і ті, які хоч і допускаються, однак не завжди призводять до недійсності рішень загальних зборів.

Отже, не всі порушення законодавства, допущені під час скликання та проведення загальних зборів юридичної особи, є підставами для визнання недійсними прийнятих ними рішень.

Безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: відсутність більше половини загальної кількості усіх співвласників, які голосували за рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів співвласників об`єднання.

Підставою для пред`явлення позову про визнання зборів недійсними є наявність не лише порушення норм закону під час їх проведення, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює (постанова Верховного Суду від 17.05.2018 у справі №756/12113/16-ц).

Під час розгляду справи суд встановив, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку - 665 осіб; загальна площа всіх квартир та нежитлових приміщень - 77281,7 м2; на збори фізично з`явилися 49 осіб, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 4470,32 м2; у письмовому опитуванні взяли участь особисто та/або через представників 549 співвласників, яким належать квартири та/або нежитлові приміщення у багатоквартирному будинку загальною площею 62123,16 м2.

Фіксація явки співвласників або їх представників на зборах відбувалась шляхом проставлення підпису в реєстрах присутніх на загальних зборах від 27.11.2020 (секції А, Б, В, Г, Д, Е, Ж), що містять також власноручний підпис позивача. Указані реєстри є додатками до протоколу загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» від 14.12.2020.

Рішення зборів приймалися шляхом поіменного голосування. Під час остаточного підрахунку голосів враховувалися і голоси, подані співвласниками під час проведення загальних зборів, і голоси, подані під час письмового опитування.

Наявні у матеріалах справи листи опитування, в т.ч. позивача, свідчать, що 02.12.2020 позивач взяв участь в письмовому опитуванні співвласників шляхом власноручного заповнення листа опитування.

Наведене свідчить, що його право як співвласника на участь в управлінні багатоквартирним будинком в ОСББ «Лазурний Блюз» було дотримане.

Заявлені позивачем вимоги про незаконність рішення загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» не стосуються порядку скликання, проведення зборів або суті прийнятих на них рішень, а фактично зводяться до зауважень на протокол цих зборів як форми фіксації таких рішень.

Звертаючись з позовом у цій справі, ОСОБА_1 не обґрунтував порушення його прав і законних інтересів, т. ч. у чому вони проявились, та не зазначив, яким чином у разі задоволення позову буде відновлене його порушене право.

Колегія суддів відзначає, що ОСОБА_1 вказував у зверненні до суду підстави, які в ході розгляду справи змінювались.

ОСОБА_1 у позовній заяві вказав, що відповідач надсилає йому рахунки на сплату внесків і платежів у розмірах, що відрізняються від раніше встановлених (рішенням загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» від 28.04.2015); отже, відповідач вимагає від позивача виконання нового обов`язку, який нібито встановлений рішенням загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» від 27.11.2020, при цьому вказане рішення не оформлене відповідно до Закону та Статуту.

Зокрема, ОСОБА_1 у позовній заяві вказує на допущені під час оформлення протоколу від 14.12.2020 недоліки: невідповідність вимогам наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №203 від 25.08.2015; відсутність підписів усіх співвласників, які взяли участь у загальних зборах 27.11.2020; відсутність обов`язкової інформації про співвласників, які взяли участь у голосуванні.

Позивач вважає, що визнання вказаного рішення загальних зборів недійсним є способом його захисту від вимоги відповідача сплачувати внески і платежі на підставі цього рішення як такого, що ущемлює його права і законні інтереси.

У відповіді на відзив ОСОБА_1 як підставу звернення до суду визначив відсутність у протоколі загальних зборів ОСББ «Лазурний Блюз», які відбулись 27.11.2020, ПІБ, номера житлових та нежитлових приміщень, підписів всіх 49 співвласників, які зареєструвались на момент початку зборів та брали участь у голосуванні. Позивач вважає, що відсутність оформленого належним чином протоколу загальних зборів від 27.11.2020 унеможливлює виконання рішення вказаних зборів, а рішення, яке неможливо виконувати, є недійсним.

Щодо порушення його права ОСОБА_1 вказав, що оскаржуваним рішенням відповідача встановлено обов`язок позивача сплачувати внески у більшому розмірі, ніж вони були встановлені попереднім рішенням від 28.04.2015. Визнання судом в цій справі недійсним оспорюваного рішення загальних зборів поновить права позивача шляхом скасування обов`язку сплачувати внески, встановлені цим рішенням. Крім того зазначає, що відповідач позбавив його права користування орендованим майном - допоміжним приміщенням на підставі того, що позивач не сплачує внески у збільшеному розмірі, встановленому рішенням ОСББ «Лазурний Блюз» від 27.11.2020.

Щодо наданої позивачем на підтвердження вказаних тверджень Вимоги (вих. №198 від 17.06.2021) про звільнення об`єкта оренди, якою відповідач повідомив позивачеві про припинення з 17.06.2021 договору оренди нерухомого майна (допоміжного приміщення) у зв`язку з наявністю заборгованості, колегія суддів відзначає, що вказана вимога була направлена відповідачем після звернення позивача з позовом у цій справі та стосується оренди позивачем допоміжного приміщення, про що позивач жодним чином не згадував у поданій ним позовній заяві.

Колегія суддів зазначає, що у спірному протоколі зафіксовано рішення загальних зборів щодо питань, які були визначені в т.ч. в опитувальних листах, які долучені до протоколу загальних зборів, і позивач, вказуючи про допущені під час оформлення протоколу від 14.12.2020 недоліки (зокрема, невідповідність вимогам наказу Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України №203 від 25.08.2015) за відсутності належних та допустимих доказів невідповідності фіксації у протоколі послідовності дій співвласників на зборах, порядку голосування та встановлення його результатів самі по собі не дають підстав для визнання незаконними таких рішень, проголосованих необхідною кількістю голосів співвласників, не довів факт порушення цим рішенням його прав та законних інтересів.

Колегія суддів відзначає, що за формою спірний протокол зборів дійсно не відповідає формі протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку, яка затверджена наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 25.08.2015 №203 «Про затвердження форми протоколу зборів співвласників багатоквартирного будинку» (т. 1, а. с. 66-68).

Водночас апеляційний суд бере до уваги таке.

Цей протокол відображає остаточні підсумки зборів і письмового опитування і складений на підставі протоколу лічильної комісії (т. 1, а. с. 78-80), до котрого як додатки долучені листи опитування.

Протокол загальних зборів ОСББ «Лазурний блюз» від 14.12.2020 свідчить, що щодо організаційних питань (обрання голови зборів, секретаря та лічильної комісії, надання повноважень на підписання протоколу загальних зборів) у голосування взяли участь усі 49 фізично присутніх на зборах співвласників, які голосували «за»; «проти», «утримався» - 0 співвласників.

Щодо питання 2 про розмір внесків на утримання будинку та прибудинкової території ОСББ «Лазурний блюз» рішення було прийняте за підсумками голосування з урахуванням голосів, поданих безпосередньо на зборах співвласників і голосів співвласників, отриманих під час проведення письмового опитування. Голосували «за» співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 57 425,56 кв. м, що разом становить 74,3% голосів усіх співвласників; «проти» - співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 4 960,40 кв. м, що разом становить 6,4% голосів усіх співвласників.

Щодо питання 3 про затвердження Методики нарахування платежів за опалення будинку рішення було прийняте за підсумками голосування з урахуванням голосів, поданих на зборах співвласників і голосів співвласників, отриманих під час проведення письмового опитування. Голосували «за» співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 53 097,57 кв. м, що разом становить 68,7% голосів усіх співвласників; «проти» - співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 9 227,49 кв. м, що разом становить 11,9% голосів усіх співвласників.

Щодо питання 4 про затвердження Статуту ОСББ «Лазурний блюз» рішення не було прийняте за підсумками голосування з урахуванням голосів, поданих на зборах співвласників і голосів співвласників, отриманих під час проведення письмового опитування. Голосували «за» співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 18 904,16 кв. м, що разом становить 24,5% голосів усіх співвласників; «проти» - співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 43 057,61 кв. м, що разом становить 55,7% голосів усіх співвласників.

Щодо питання 5 про обрання нового складу Уповноважених представників ОСББ «Лазурний блюз» рішення було прийняте за підсумками голосування з урахуванням голосів, поданих на зборах співвласників і голосів співвласників, отриманих під час проведення письмового опитування. Голосували «за» співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 58 884,26 кв. м, що разом становить 76,1% голосів усіх співвласників; «проти» - співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 3 435,20 кв. м, що разом становить 4,4% голосів усіх співвласників.

Щодо питання 6 про обрання до складу правління ОСББ «Лазурний блюз» нового члена правління ОСОБА_2 рішення не було прийняте за підсумками голосування з урахуванням голосів, поданих на зборах співвласників і голосів співвласників, отриманих під час проведення письмового опитування. Голосували «за» співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 29 449,23 кв. м, що разом становить 38,1% голосів усіх співвласників; «проти» - співвласники, загальна площа квартир та/або нежитлових приміщень яких становить 31 119,85 кв. м, що разом становить 40,3% голосів усіх співвласників.

А отже позивач не довів, що рішення, прийняті ОСББ «Лазурний Блюз» і оформлені протоколом від 14.12.2020, ухвалені, по-перше, менш як 2/3 голосів учасників Об`єднання (за Статутом та Законом України «Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку»); по-друге, не відображають дійсного волевиявлення членів ОСББ «Лазурний блюз», які взяли участь у голосуваннях.

За наведених підстав колегія суддів погоджується з висновком місцевого господарського суду про відмову у задоволенні позовних вимог.

Щодо додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021

Обставини справи, встановлені судом першої інстанції, перевірені та додатково встановлені апеляційним господарським судом.

У травні 2021 ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою у цій справі.

ОСББ «Лазурний блюз» надало відзив на позовну заяву, у якому зазначило, що очікує понести в зв`язку з розглядом справи витрати на правничу допомогу, докази на піиведження яких будуть надані протягом 5 днів після ухвалення рішення.

У запереченні на відповідь на відзив ОСББ «Лазурний блюз» надало попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які воно понесло та очікує понести в зв`язку з розглядом справи в Господарському суді міста Києва:

Витрати на професійну правничу допомогу у зв`язку з розглядом позовної заяви, поданої ОСОБА_1 - 30 000,00 грн.

ОСББ «Лазурний блюз» вказало, що суми витрат визначені на підставі договору про надання правничої допомоги №01-07/ЮР від 12.06.2021, укладеного ним з АО «Захист 24». Сторони підписали Акт приймання-передавання наданих послуг до вказаного договору на підставі якого здійснено оплату.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 у позові ОСОБА_1 до ОСББ «Лазурний блюз» відмовлено.

08.10.2021 ОСББ «Лазурний блюз» звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про ухвалення додаткового рішення, у якому просило стягнути з ОСОБА_1 30000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу, понесених ним під час розгляду справи.

У поданій заяві ОСББ «Лазурний блюз» надало повний розрахунок суми судових витрат, які ОСББ "Лазурний Блюз" понесло в зв`язку із розглядом позовної заяви ОСОБА_1 , справа № 910/7651/21 в Господарському суді м. Києва:

витрати на професійну правничу (правову) допомогу у зв`язку із судовим розглядом позовної заяви поданої ОСОБА_1 - 30000,00 грн; вказані суми витрат визначені на підставі договору про надання правничої допомоги №01- 37/ЮР від 12.06.2021 року, укладеного з АО «Захист 24».

27.01.2021 та 05.10.2021 ОСББ «Лазурний блюз» та АО «Захист 24» підписали Акти приймання-передавання наданих послуг №1 та №2 до договору із зазначенням найменування наданої послуги та витраченого часу адвоката. Всього на підставі вказаних Актів здійснено оплату на суму 30 000,00 грн (платіжними дорученнями №6 від 13.07.2021 на суму 15000,00 грн; №82 від 14.09.2021 на суму 15000,00 грн).

З наданих ОСББ «Лазурний блюз» із заявою документів встановлено таке.

12.06.2021 ОСББ «Лазурний блюз» (замовник) та АО «Захист 24» уклали договір №01-07/ЮР за умовами п. 1.1 якого АО «Захист 24» приймає на себе доручення (завдання) іншої сторонни - клієнта про надання клієнту правничої (правової) допомоги, передбаченої п. 1.2 договору, в інтересах клієнта на умовах, передбачених договором, а інша сторона - клієнт - зобов`язується сплатити гонорар (винагороду) АО «Захист 24» за надану правничу (правову) допомогу, а також у випадку необхідності - фактичні витрати, пов`язані з виконанням договору.

Згідно з п. 1.2 договору за даним договором, АО «Захист 24» надає клієнту наступні види правничої допомоги (розмір гонорару (винагороди)) - відповідно до п. п. 3.3, 3.4, 3.4.1, 3.4.2 договору):

усне консультування щодо можливостей, механізмів і процедури судового захисту прав Клієнта у зв`язку із захистом прав та інтересів Клієнта при розгляді судової справи №910/7651/21 у Господарському суді м. Києва про визнання рішення загальних зборів недійсним

правовий аналіз наданих клієнтом документів; правовий аналіз позовної заяви та доданих до неї документів.

підготовка та подача відзиву на позовну заяву, заперечення на відповідь на відзив, та інших заяв/клопотаннь, участь у судових засіданнях, підготовка і подача інших процесуальних документів, ознайомлення з матеріалами справи, отримання копій судових рішень.

проводити в інтересах та від імені клієнта всі необхідні дії, пов`язані з представництвом інтересів клієнта у судовій справі №910/7651/21 про визнання недійсним рішення загальних зборів.

Відповідно до п. 3.3 договору попередня вартість гонорару (винагороди за правничу допомогу), що надається згідно з цим договором складає 30000,00 грн. Конкретні види правничої допомоги, їх розцінки і об`єм фіксуються сторонами у акті приймання-передавання послуг.

Згідно з п. 3.4 договору клієнт зобов`язується оплачувати правничу допомогу шляхом перерахування грошових коштів на банківський рахунок АО «Захист 24» у наступних розмірах і строки (терміни):

п. 3.4.1 клієнт зобов`язується сплатити грошові кошти у розмірі 15000,00 грн, без ПДВ, протягом трьох банківських днів з моменту укладання даного Договору;

п. 3.4.2 клієнт зобов`язується сплатити грошові кошти у розмірі 15000,00 грн, без ПДВ, протягом трьох банківських днів з моменту надання рахунку на оплату послуг АО «Захист 24».

Оплата гонорару АО «Захист 24» та покриття фактичних витрат, пов`язаних з виконанням договору здійснюється клієнтом шляхом перерахування коштів на поточний рахунок АО «Захимт 24», який вказаний в цьому договорі (п. 3.5 договору).

За умов п. 3.6 договору сторони за домовленістю можуть погодити розмір додаткової винагороди АО «Захист 24», про що буде складено Додаткову угоду.

Клієнт зобов`язується у 3-денний строк підписати наданий АО «Захист 24» акт приймання-передавання наданих послуг або надати мотивовану відмову від його підписання. У випадку не надання мотивованої відмови та не підписання акту прийтмання-передавання наданих послуг у терміни, передбачені даним пунктом, надані послуги вважаються сторонами виконаними у відповідності до умов договору.

21.07.2021 сторони підписали Акт приймання-передавання наданих послуг №1 до договору згідно з яким у відповідності до умов договору в період з 12.06.2021 по 21.07.2021 АО «Захист 24» надало клієнту наступну правову допомогу:

1. правовий аналіз наданої клієнтом позовної заяви та доданих до неї документів, поданої до Господарського суду м. Києва по судовій справі №910/7651/21, правовий аналіз наданої клієнтом документації, консультування щодо можливостей та механізмів судового захисту прав клієнта при розгляді даної судової справи в Господарському суді міста Києва - 2 год, ціна за одиницю правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн, загальна вартість правової допомоги (послуги) - 3 500,00 грн;

2. підготовка та подача відзиву на позовну заяву до Господарського суду міста Києва по справі №910/7651/21 - 6 год, ціна за одиницю правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн, загальна вартість правової допомоги (послуги) - 10 500,00 грн

3. підготовка та участь адвоката в судовому засіданні, призначеному на 20.07.2021 при розгляді справи №910/7651/21 у Господарському суді міста Києва - 1 год, ціна за одиницю правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн, загальна вартість правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн.

Гонорар (винагорода) за надану правову допомогу визначену у п. 1 цього Акту складає 15750,00 грн, без ПДВ. Клієнт підтверджує, що правова допомога надана у повному обсязі і він не має претензій до її якості.

05.10.2021 сторони підписали Акт приймання-передавання наданих послуг №2 до договору згідно з яким у відповідності до умов договору в період з 22.07.2021 по 05.10.2021 АО «Захист 24» надало клієнту наступну правову допомогу:

1. підготовка та подача заперечень на відповідь на відзив на позовну заяву до Господарського суду міста Києва по справі №910/7651/21 - 3 год, ціна за одиницю правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн, загальна вартість правової допомоги (послуги) - 3 750,00 грн.

2. підготовка та участь адвоката в судовому засіданні, призначеному на 07.09.2021 у Господарському суді м. Києва по справі № 910/7651/21 - 1 год, ціна за одиницю правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн, загальна вартість правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн.

3. підготовка та участь адвоката в судовому засіданні, призначеному на 15.09.2021 у Господарському суді міста Києва по справі №910/7651/21 - 1 год, ціна за одиницю правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн, загальна вартість правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн.

4. підготовка та участь адвоката в судовому засіданні, призначеному на 21.09.2021 у Господарському суді міста Києва по справі №910/7651/21 - 2 год, ціна за одиницю правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн, загальна вартість правової допомоги (послуги) - 3 500 грн.

5. підготовка та участь адвоката в судовому засіданні, призначеному на 05.10.2021 у Господарському суді м. Києва по справі №910/7651/21 - 2 год, ціна за одиницю правової допомоги (послуги) - 1 750,00 грн, загальна вартість правової допомоги (послуги) - 3 500 грн.

Гонорар (винагорода) за надану правову допомогу визначену у п. 1 цього Акту складає 14250,00 грн, без ПДВ. Клієнт підтверджує, що правова допомога надана у повному обсязі і він не має претензій до її якості.

Джерела права та мотиви, з яких виходить суд апеляційної інстанції при прийнятті постанови.

Відповідно до п. 3 ч. 1, ч. 5 ст. 244 ГПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою учасників справи чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо судом не вирішено питання про судові витрати. Додаткове рішення або ухвала про відмову в прийнятті додаткового рішення можуть бути оскаржені.

Судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв`язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв`язку з вирішенням конкретної справи (аналогічний висновок міститься у п. 49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 27.11.2019 у справі №242/4741/16-ц).

Згідно зі ст. 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, зокрема витрати на професійну правничу допомогу.

За змістом ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» договір про надання правової допомоги - це домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.

Пунктом 9 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що представництво - це вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Інші види правової допомоги - види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6 ч. 1 ст. 1 вказаного Закону).

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» видами адвокатської діяльності, зокрема, є: надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави; складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру; представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами.

Однією з основних засад (принципів) господарського судочинства є відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (п. 12 ч. 3 ст. 2 ГПК України).

Практична реалізація цього принципу в частині відшкодування витрат на професійну правничу допомогу відбувається в такі етапи:

1) попереднє визначення суми судових витрат на професійну правничу допомогу (ст. 124 ГПК України);

2) визначення розміру судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу між сторонами (ст. 126 ГПК України): - подання (1) заяви (клопотання) про відшкодування судових витрат на професійну правничу допомогу разом з (2) детальним описом робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, і здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги, та (3) доказами, що підтверджують здійснення робіт (наданих послуг) і розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи; - зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу;

3) розподіл судових витрат (ст. 129 ГПК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 126 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. Для цілей розподілу судових витрат: 1) розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою; 2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі відповідних доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.

Разом із тим розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо). Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. У разі неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду (ч. 8 ст. 129 ГПК України).

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги (ч. 3 ст. 126 ГПК України).

Водночас за змістом ч. 4 ст. 126 ГПК України розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.

У разі недотримання вимог ч. 4 ст. 126 ГПК України суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, які підлягають розподілу між сторонами. Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч.ч. 5, 6 ст. 126 ГПК України).

Отже, у розумінні положень ч. 5 ст. 126 ГПК України зменшення суми судових витрат на професійну правничу допомогу, що підлягають розподілу, можливе виключно на підставі клопотання іншої сторони у разі, на її думку, недотримання вимог стосовно співмірності витрат із складністю відповідної роботи, її обсягом та часом, витраченим ним на виконання робіт. Суд, враховуючи принципи диспозитивності та змагальності, не має права вирішувати питання про зменшення суми судових витрат на професійну правову допомогу, що підлягають розподілу, з власної ініціативи.

Витрати на професійну правову допомогу мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат (аналогічний висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 27.06.2018 у справі №826/1216/16).

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, у тому числі в рішенні від 28.11.2002 «Лавентс проти Латвії» (Lavents v. Latvia) за заявою №58442/00 щодо судових витрат, зазначено що за ст. 41 Конвенції суд відшкодовує лише витрати, стосовно яких було встановлено, що вони справді були необхідними і становлять розумну суму (рішення ЄСПЛ у справах «Ніколова проти Болгарії» та «Єчюс проти Литви», п.п. 79 і 112).

При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, з огляду на конкретні обставини справи та фінансовий стан обох сторін. Ті самі критерії застосовує ЄСПЛ, присуджуючи судові витрати на підставі ст. 41 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року. Так, у справі «Схід/Захід Альянс Лімітед» проти України» (заява №19336/04) зазначено, що заявник має право на компенсацію судових та інших витрат, лише якщо буде доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їхній розмір - обґрунтованим (п. 268).

Тобто, нормами процесуального законодавства передбачено такі основні критерії визначення та розподілу судових витрат як їх дійсність, обґрунтованість, розумність і співмірність відповідно до ціни позову, з урахуванням складності та значення справи для сторін (п.п. 33-34, 37 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 07.07.2021 у справі №910/12876/19).

Не є обов`язковими для суду зобов`язання, які склалися між адвокатом та клієнтом на підставі укладеного ними договору у контексті вирішення питання про розподіл судових витрат. Вирішуючи останнє, суд повинен оцінювати витрати, що мають бути компенсовані за рахунок іншої сторони, ураховуючи як те, чи були вони фактично понесені, так і їх необхідність (аналогічний висновок викладено у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12.05.2020 у справі №904/4507/18, у постанові Верховного Суду від 15.06.2021 у справі №912/1025/20).

Під час розгляду заяви ОСББ «Лазурний блюз» встановлено, що на підтвердження обсягу наданої йому АО «Захист 24» правничої допомоги надало акти №№1 та 2 від 21.07.2021 та 05.10.2021 відповідно.

Перевіривши зазначені у цих актах відомості, колегія суддів відзначає, що наведені у п. п. 1, 2 акта №1 послуги є по суті складовими підготовки відзиву на позовну скаргу і обсяг часу на таку роботу 8 год не є необхідним. Колегія суддів вважає, що до відшкодування підлягає 2,5 год роботи адвоката, 4 375,00 грн.

Так само колегія суддів вважає, що для підготовки та подачі заперечень на відповідь на відзив на позовну заяву до Господарського суду міста Києва по справі №910/7651/21 потребують 1 год роботи адвоката, а тому до відшкодування підлягає 1 750,00 грн.

Колегія суддів при цьому відзначає, що подача документів (відзиву на позовну заяву та заперечень на відповідь на відзив на позовну заяву) до Господарського суду міста Києва не є правничою допомогою, а тому витрачений на цю технічну роботу час не враховується, вартість цих послуг відшкодуванню не підлягає.

Щодо часу участі адвоката у судових засіданнях Господарського суду міста Києва колегія суддів зазначає, що цей час загалом склав 123 хв (2 год 3 хв). Таким чином, до відшкодування вартості витраченого адвокатом часу участі у судових засіданнях підлягає 3 578,50 грн.

Враховуючи встановлені вище обставини та норми чинного законодавства, як підлягають застосуванню у спірних правовідносинах, у їх сукупності, колегія суддів, погоджуючись з висновком місцевого господарського суду про часткове задоволення поданої ОСББ «Лазурний блюз» заяви, але не погоджується з висновком суду, що до стягнення з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Лазурний блюз» підлягає до стягнення 3 500,00 грн, оскільки визначення саме такої суми здійснено місцевим судом без будь-яких обґрунтувань і розрахунків.

Колегія суддів апеляційного господарського суду вважає, що всього до відшкодування з ОСОБА_1 на користь ОСББ «Лазурний блюз» підлягає відшкодуванню 9 712,50 грн.

Щодо поданого ОСОБА_1 як додаток до відзиву на апеляційну скаргу клопотання з додатками, якими позивач обґрунтовує необхідність зменшення витрат на правничу допомогу з 50 000,00 грн (30 000,00 грн у суді першої інстанції та 20 000,00 грн в суді апеляційної інстанції) до 3 500,00 грн всього, колегія суддів зазначає, що у цьому випадку не може виходити за встановлені ст. 269 ГПК України межі апеляційного перегляду та розглядає справу за наявними у ній матеріалами. Зазначене клопотання (в частині щодо вирішення господарським судом першої інстанції питання щодо стягнення витрат на професійну правничу допомогу) мало бути заявлено до місцевого господарського суду.

Висновки суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги.

Як зазначено у п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довод (рішення Суду у справі Трофимчук проти України, no. 4241/03 від 28.10.2010).

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, §23, ЄСПЛ, від 18.07.2006).

Згідно з п. п. 1, 2 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а скаргу без задоволення; скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове рішення у відповідній частині або змінити рішення.

Суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права (ст. 276 ГПК України).

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 277 ГПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.

Неправильним застосуванням норм матеріального права вважається: неправильне тлумачення закону, або застосування закону, який не підлягає застосуванню, або незастосування закону, який підлягав застосуванню.

Порушення норм процесуального права може бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Враховуючи встановлені у справі обставини та норми чинного законодавства, які підлягають до застосування у спірних правовідносинах, колегія суддів апеляційної інстанції дійшла висновку, що рішення місцевого господарського суду у цій справі є законним та обґрунтованим і підстав для його скасування не вбачається, підстави для задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_1 - відсутні; додаткове рішення місцевого господарського суду у цій справі має бути змінено, апеляційна скарга ОСББ «Лазурний блюз» - задоволена частково.

Судові витрати.

У зв`язку з відсутністю підстав для задоволення апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 витрати за цієї подання апеляційної скарги відповідно до ст. 129 ГПК України покладаються на апелянта.

Оскільки за подання апеляційної скарги на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 судовий збір не справляється, підстави для здійснення його розподілу відсутні.

Керуючись ст. ст. 74, 129, 269, 275, 276, 281-284 ГПК України, Північний апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 у справі №910/7651/21 залишити без задоволення.

2. Рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 у справі №910/7651/21 залишити без змін.

3. Судові витрати, пов`язані з поданням апеляційної скарги на рішення Господарського суду міста Києва від 05.10.2021 у справі №910/7651/21, покласти на апелянта.

4. Апеляційну скаргу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз» на додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 у справі №910/7651/21 задовольнити частково.

5. Додаткове рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 у справі №910/7651/21 змінити, виклавши абз. 2 його резолютивної частини в наступній редакції:

«Стягнути з ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКП НОМЕР_1 ) на користь Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «Лазурний блюз» (02002, м. Київ, вул. Туманяна, буд. 15 А, код 38576494) 9 712,50 грн витрат на професійну правничу допомогу».

В решті резолютивну частину додаткового рішення Господарського суду міста Києва від 02.11.2021 у справі №910/7651/21 залишити без змін.

6. Доручити Господарському суду міста Києва видати відповідний наказ.

7. Повернути до Господарського суду міста Києва матеріали справи №910/7651/21.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття.

Постанова апеляційної інстанції може бути оскаржена до Верховного Суду в порядку та в строк, передбачені ст.ст. 287 - 289 ГПК України.

Повний текст постанови складено 16.06.2022.

Головуючий суддя О.О. Євсіков

Судді С.В. Владимиренко

О.В. Попікова