ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД СУМСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

08.06.2022м. СумиСправа № 920/759/20

Господарський суд Сумської області у складі:

судді Резніченко О.Ю.,

за участю секретаря судового засідання Бублик Т.Д.,

розглянув у порядку загального позовного провадження матеріали справи

за позовом: Керівника Конотопської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області

до відповідача: Комунального підприємства «Водоканал Білопілля»

третя особа, яка не заявляє самостійних вимог

на предмет спору на стороні відповідача: Білопільська міська рада

про стягнення 2 335 289 грн 92 коп.,

за участю представників сторін:

від позивача: Матюха Д.М.;

від відповідача: Балак А.О.;

третя особа: Глущенко Г.О.;

прокурор: Карпенко Д.В.

Стислий виклад позицій сторін по справі. Заяви, які подавались сторонами. Процесуальні дії, які вчинялись судом.

Прокурор 24.07.2020 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить суд стягнути з відповідача 2 335 289 грн 92 коп. збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без дозволу на спеціальне водокористування.

16.10.2020 прокурор подав заяву №31/1-2968-20 від 12.10.2020 (вх. №3155к) про зміну предмету спору, в якій просить суд стягнути з Комунального підприємства «Водоканал Білопілля» на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області збитки, завдані порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без спеціального дозволу на користування надрами, в сумі 2335289 грн. 92 коп. (два мільйони триста тридцять п`ять тисяч двісті вісімдесят дев`ять грн. 92 копійки), зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок UA0018526 в УДКСУ у Білопільському районі Сумської області, одержувач коштів Білопільська міська ОТГ, , МФО 899998, код бюджетної класифікації 24062100; стягнути з відповідача на користь прокуратури Сумської області витрати по сплаті судового збору.

Позов обґрунтований тим, що за результатами проведеної позивачем планової перевірки додержання відповідачем вимог природоохоронного законодавства було виявлено факти самовільного водокористування у період з 01.01.2018 по 20.06.2019, а саме: забору підземних вод без спеціального дозволу на користування надрами, що є порушенням вимог ст.ст. 44, 48, 49 Водного кодексу України; ст.ст. 16, 19, 21, 23 Кодексу України «Про надра» та заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу. Позивач на підставі Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі в наслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища №389 від 20.07.2009 здійснив розрахунок вказаних збитків в загальному розмірі 2335289 грн. 92 коп., проте зазначені збитки відповідачем не сплачені, що стало підставою для звернення прокурора в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області з даним позовом до суду.

Рішенням Господарського суду Сумської області від 17.03.2021 (суддя Жерьобкіна Є.А.), залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2021 у справі №920/759/20, позов задоволено повністю. Стягнуто з Комунального підприємства «Водоканал Білопілля» на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області збитки, завдані порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без спеціального дозволу на користування надрами, в сумі 2335289 грн. 92 коп, зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок UA0018526 в УДКСУ у Білопільському районі Сумської області, одержувач коштів Білопільська міська ОТГ, , МФО 899998, код бюджетної класифікації 24062100. Стягнуто з Комунального підприємства «Водоканал Білопілля» на користь Сумської обласної прокуратури 35029 грн 35 коп. витрат по сплаті судового збору.

Постановою Верховного Суду від 20.10.2021 рішення Господарського суду Сумської області 17.03.2021 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.07.2021 у справі №920/759/20 скасовано; справу №920/759/20 направлено на новий розгляд до господарського суду Сумської області.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 15.11.2021 справу №920/759/20 призначено до розгляду судді Резніченко О.Ю.

Ухвалою суду від 16.11.2021 (суддя Резніченко О.Ю.) було призначено підготовче засідання.

Відповідач 30.11.2021 подав до суду пояснення по справі № 239 від 25.11.2021 (вх. №9870/21), в яких просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, посилаючись на те, що прокурором та позивачем не доведено наявності вини в діях підприємства. Крім того, у розрахунку не доведено об`єму видобування води, який застосовувався позивачем для нарахування збитків; позивачем не застосовано коефіцієнт 0,3 для розрахунку збитків. Відповідач також вважає, що беручи до уваги сплату ним щоквартально рентних платежів для видобування корисних копалин, сума збитків повинна бути зменшена на суму рентних платежів та повинна складати 346475 грн 85 коп.

Третя особа в письмових поясненнях №4193/02-16 від 30.11.2021 (вх. №10053/21 від 07.12.2021) проти задоволення позовних вимог заперечувала з тих же підстав, що й відповідач.

У поясненнях по справі №4174/10-23 від 03.12.2021 (вх. №10057/21 від 07.12.2021) позивач та №50-6146вих-21 від 14.12.2021 (вх. №10387 від 21.12.2021) прокурор просили суд задовольнити позовні вимоги в повному обсязі, зазначаючи про те, що коефіцієнт 0,3% не повинен бути застосований у формулі для розрахунку збитків, а лише повинен застосовуватись для розрахунку розміру рентних платежів. А також зазначили, що документи подавались відповідачем для отримання дозволу, але вони були повернуті у зв`язку з їх неналежним оформленням.

Відповідно до ухвали суду від 02.02.2022 було закрите підготовче провадження, призначено справу до судового розгляду по суті на 23.02.2022.

Відповідно до ухвали суду від 23.02.2022 розгляд справи відкладено на 16.03.2022.

Розгляд справи 16.03.2022 не відбувся, у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенням в Україні воєнного стану відповідно до Закону України від 24.02.2022 №2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», зміною територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану відповідно до розпорядження Верховного Суду від 22.03.2022 №12/0/9-22 та відновленням із 25.04.2022 територіальної підсудності судових справ відповідно до розпорядження Верховного Суду від 22.04.2022 №25/0/9-22.

Ухвалою суду від 26.04.2022 призначено справу до судового розгляду по суті на 08.06.2022.

У судовому засіданні оголошена вступна та резолютивна частини рішення.

Щодо підстав звернення з даним позовом до суду прокурора в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області.

Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює, зокрема, представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до частини 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 3 ст. 4 ГПК України до господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

За приписами частини четвертої статті 53 Господарського процесуального кодексу України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України №3-рн/99 від 08.04.1999 під поняттям «орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах» потрібно розуміти орган державної влади чи орган місцевого самоврядування, якому законом надано повноваження органу виконавчої влади.

Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.

Із урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Керівник Конотопської місцевої прокуратури, звертаючись з позовом в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області, зазначив підставою для звернення прокурора до суду з даним позовом та представництва інтересів держави те, що позивачем як органом, уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, не вжито належних заходів щодо усунення порушень в межах своїх повноважень, в тому числі шляхом звернення до суду.

Так, органом уповноваженим державою здійснювати відповідні повноваження у спірних правовідносинах, прокурором визначено Державну екологічну інспекцію у Сумській області.

Відповідно до Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 (надалі Положення), Державна екологічна інспекція України є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра енергетики та захисту довкілля і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Згідно з п.7 Положення Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Держекоінспекція відповідно до покладених на неї завдань (пп. 2 п. 4 Положення): здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням центральними органами виконавчої влади та їх територіальними органами, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України вимог законодавства, у тому числі про охорону, раціональне використання вод та відтворення водних ресурсів, зокрема (п «в» пп.2 п.4 Положення); пред`являє претензії про відшкодування шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції, та розраховує їх розмір, звертається до суду з відповідними позовами (пп.8 п.4 Положення).

У свою чергу, згідно з пунктами 1 Положення про Державну екологічну інспекцію у Сумській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України від 02.02.2021 № 52, Державна екологічна інспекція у Сумській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі Держекоінспекції України і їй підпорядковується. Повноваження Держекоінспекції поширюються у межах Сумської області.

Таким чином, Державна екологічна інспекція у Сумській області є органом, уповноваженим державою здійснювати повноваження щодо захисту порушених інтересів держави у зазначеній сфері правовідносин.

Листом від 11.06.2020 № 31/1-5654вих20 Конотопська місцева прокуратура звернулася до Державної екологічної інспекції у Сумській області щодо вжиття позивачем заходів до захисту порушених інтересів держави, враховуючи встановлений перевіркою факт порушення відповідачем вимог природоохоронного законодавства, зокрема щодо звернення до суду з позовом про стягнення з відповідача шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу внаслідок здійснення забору підземних вод без дозволу.

Листом від 12.06.2020 Державна екологічна інспекція у Сумській області повідомила заступника керівника Конотопської місцевої прокуратури, що не має можливості звернутися з позовом до суду через відсутність коштів для сплати судового збору.

Листом від 13.07.2020 № 31/1-6809вих20 керівник Конотопської місцевої прокуратури повідомив Державну екологічну інспекцію у Сумській області про намір звернутися до суду з позовом до КП «Водоканал Білопілля» про стягнення на користь держави в особі інспекції збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

З огляду на зазначене, судом встановлено, що саме пасивна поведінка позивача після отримання повідомлення про порушення інтересів держави і стала підставою для представництва Прокурором інтересів держави та звернення до суду з таким позовом.

Прокурор при поданні позовної заяви навів підставу для представництва інтересів держави (нездійснення захисту інтересів держави позивачем); навів підстави для звернення з позовом (самовільне використання підземних вод, чим завдано збитки державі), чим обґрунтував порушення інтересів держави.

Таким чином, прокурор, звертаючись з позовом, зазначив підстави для представництва прокурором інтересів держави та підтвердив їх наявність.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. Оцінка суду, висновки суду та законодавство, що підлягає застосуванню.

З 20.06.2019 р. по 26.06.2019 р. Старшими державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Динник О.М., Лубенською М.М. та державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області Литвином В.М., Сердюк Л.Г. та Моспановим І.В. в присутності керівника суб`єкта господарювання директора КП «Водоканал Білопілля» Рогалевич О.М. на підставі наказу №332-П від 14.06.2019 р. проведено плановий захід державного нагляду (контролю) щодо додержання відповідачем вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, за результатами якого складений акт № 323/05.

Під час державного нагляду (контролю) виявлено порушення ст. 16,19, 21, 23 Кодексу України про надра, ст. 16 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення», ст. 1 Закону України «Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності» п. 133 додатку, зокрема провадження господарської діяльності без документу дозвільного характеру у підприємства відсутній дозвіл на користування надрами (підземні води), зокрема, встановлено факти самовільного водокористування у період з 01.01.2018 по 20.06.2019.

Відповідно до звіту про використання води за формою 2-тп (водгосп) та журналу обліку споживання приладами обліку води за період з 01.01.2018 по 20.06.2019 (535 днів), підприємством було забрано із підземних водоносних горизонтів 585068 м3 підземної води.

Суд не приймає до уваги заперечення відповідача щодо відсутності в матеріалах справи належних доказів на підтвердження об`єму води, яка була використана відповідачем (585068 м3 підземної води), оскільки сам відповідач доказів щодо іншого об`єму використаної води суду не надав.

Дозвіл Департаменту екології та охорони природних ресурсів Сумської обласної державної адміністрації на спеціальне водокористування УКР 0750 СУМ відповідачем отриманий 30.08.2016 р.; ціль водокористування водозабезпечення власних потреб, водопостачання населення, підприємств і організацій м. Білопілля; відведення стічних вод до річки Вир; адреса водокористувача: 41800, Сумська область, м. Білопілля, Торгова площа, 27; об`єкт водокористування: 9 свердловин (з яких дві резервні та три законсервовані), що розміщені в м. Білопілля Сумської області, глибина свердловин від 100,0 м до 500,0 м. Згідно з абзацом 3 пп. а) п. 6 дозволу, водокористування дозволяється при дотриманні таких умов, зокрема забору підземних вод не більше: 1468,29 м3/добу; 514,653 тис. м3/рік.

Строк дії дозволу: 30.08.2019.

На підставі матеріалів перевірки та Методики розрахунку розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, затвердженої наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища України № 389 від 20.07.2009 р. (зі змінами та доповненнями) (надалі Методика), державними інспекторами з охорони навколишнього природного середовища Сумської області здійснено розрахунок збитків, обумовлених самовільним використанням відповідачем підземних вод при відсутності дозвільних документів за період з 01.01.2018 р. по 20.06.2019 р., згідно з яким збитки державі становлять 2335289 грн 92 коп.

Відповідно до припису № 241/05 від 26.06.2019 Державної екологічної інспекції у Сумській області, відповідача зобов`язано, в тому числі розробити документи для отримання дозволу на користування надрами (підземні води) та направити на розгляд в Держгеонадра України у строк до 01.01.2020.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 011328 від 20.06.2019, встановлено факт порушення ОСОБА_1 , який обіймає посаду директора КП «Водоканал Білопілля», порядку провадження господарської діяльності, а саме: провадження діяльності без одержання документу дозвільного характеру, а саме провадження господарської діяльності з видобування підземних вод без спеціального дозволу на користування надрами, що є порушенням ст.ст. 16, 19, 21, 23 Кодексу України про надра, п. 133 Додатку до ст. 1 Закону України «Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності», ст. 16 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» (адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164 КУпАП).

Постановою Білопільського районного суду Сумської області від 18.09.2019 у справі №573/1329/19 провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності у відношенні ОСОБА_1 щодо вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, закрите у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

11.11.2019 позивач звернувся до відповідача з претензією № 169/05 про відшкодування заподіяних державі збитків в результаті самовільного користування надрами, до якої додав розрахунок збитків на суму 2335289 грн 92 коп., здійснений на підставі Методики.

У відповідь на претензію, відповідач листом № 2/8 від 14.11.2019 повідомив, що протягом останніх років підприємство неодноразово зверталося до Державної служби геології та надр з проханням оформлення спеціального дозволу (ліцензії) на промислову розробку прісних підземних вод зі свердловини. Вчасно звернувшись до компетентних органів з питань одержання дозволу на користування надрами, КП «Водоканал Білопілля» не отримало погоджений дозвіл на користування надрами. Не припиняючи водокористування, з метою забезпечення населення м. Білопілля водою питної якості, відповідач не міг завдати збитків державі, адже державна політика у сфері питного водопостачання, відповідно до ст. 6 Закону України «Про питну воду та питне водопостачання» будується, крім іншого, на принципах пріоритетності питного водопостачання перед іншими видами спеціального водокористування та гарантованого першочергового забезпечення питною водою населення для забезпечення питних, фізіологічних, санітарно-гігієнічних та побутових потреб. Відсутність дозвільних документів не є підставою для припинення подачі води як фізичним, так і юридичним особам. Припинення надання послуг з водопостачання та водовідведення загрожує техногенною катастрофою для мешканців м. Білопілля, так як КП «Водоканал Білопілля» є об`єктом життєзабезпечення і стратегічного значення.

Таким чином, відповідач добровільно не відшкодував заподіяної ним державі шкоди в загальному розмірі 2335289 грн 92 коп., що стало підставою звернення прокурора до суду з позовом про стягнення її розміру у примусовому порядку.

Статтею 1 Водного кодексу України визначено, що водокористування - це використання вод (водних об`єктів) для задоволення потреб населення, промисловості, сільського господарства, транспорту та інших галузей господарства, включаючи право на забір води, скидання стічних вод та інші види використання вод (водних об`єктів); вода зворотна - вода, що повертається за допомогою технічних споруд і засобів з господарської ланки кругообігу води в його природні ланки у вигляді стічної, шахтної, кар`єрної чи дренажної води.

Згідно зі статтею 46 Водного кодексу України водокористування може бути двох видів - загальне та спеціальне.

Відповідно до статті 48 Водного кодексу України спеціальне водокористування - це забір води з водних об`єктів із застосуванням споруд або технічних пристроїв, використання води та скидання забруднюючих речовин у водні об`єкти, включаючи забір води та скидання забруднюючих речовин із зворотними водами із застосуванням каналів. Спеціальне водокористування здійснюється юридичними і фізичними особами насамперед для задоволення питних потреб населення, а також для господарсько-побутових, лікувальних, оздоровчих, сільськогосподарських, промислових, транспортних, енергетичних, рибогосподарських (у тому числі для цілей аквакультури) та інших державних і громадських потреб.

Нормами статті 49 Водного кодексу України визначено, що спеціальне водокористування є платним та здійснюється на підставі дозволу на спеціальне водокористування.

Пунктом 9 частини 1 статті 44 Водного кодексу України передбачено обов`язок водокористувача здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.

Зі змісту ч.ч. 2, 4 ст. 49 Водного кодексу України вбачається, що дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері розвитку водного господарства. Видача (переоформлення, видача дубліката, анулювання) дозволу на спеціальне водокористування здійснюється безоплатно.

Отже, чинним законодавством передбачено обов`язок отримання господарюючими суб`єктами дозволу на спеціальне водокористування, так і спеціального дозволу на користування ділянкою надр. При цьому, спеціальний дозвіл на користування надрами дає право на видобування підземних вод, а дозвіл на спеціальне водокористування право на їх використання.

Статтею 23 Кодексу України про надра закріплено право землевласників і землекористувачів у межах наданих їм земельних ділянок без спеціальних дозволів видобувати, зокрема, підземні води для власних господарсько-побутових потреб, нецентралізованого та централізованого (крім виробництва фасованої питної води) господарсько-питного водопостачання, за умови, що продуктивність водозаборів підземних вод не перевищує 300 м3 на добу.

Таким чином, видобувати підземні води без спеціальних дозволів в обсязі, що не перевищує 300 кубічних метрів на добу, суб`єкти господарювання мають право лише для власних господарсько-побутових потреб. У свою чергу, видобуток підземних вод для здійснення господарської діяльності вимагає отримання спеціального дозволу уповноваженого державою органу.

Чинне законодавство не містить норм, які б тлумачили поняття «господарсько-побутові потреби», проте із системного аналізу приписів глави 11 (спеціальне водокористування для задоволення питних і господарсько-побутових потреб населення), глави 13 (особливості спеціального водокористування та користування водними об`єктами для потреб галузей економіки) Водного кодексу України та приписів глави 2 (надання надр у користування), глави 4 (плата за користування надрами) Кодексу України про надра вбачається, що законодавець відносить господарсько-побутові потреби до потреб населення, натомість, виробничі потреби підприємства охоплюються поняттями «водокористування для потреб галузей економіки» та «промислові потреби».

Постановою Кабінету Міністрів України №321 від 13.03.2002 затверджено Порядок погодження та видачі дозволів на спеціальне водокористування (надалі Порядок).

Пунктом 2 Порядку передбачено, що дозвіл на спеціальне водокористування видається територіальними органами Держводагентства.

Як визначено пунктом 6 частини 3 статті 110 Водного кодексу України відповідальність за порушення водного господарства несуть особи, винні у недотриманні умов дозволу або порушення правил спеціального водокористування.

Відповідно до статті 111 Водного кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов`язані відшкодувати збитки, завдані ними внаслідок порушень водного законодавства, в розмірах і порядку, встановлених законодавством України.

Згідно з приписами статті 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Відповідно до статті 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі. Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду передбачені статтею 1166 Цивільного кодексу України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Для застосування такого заходу відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки; шкоди; причинного зв`язку між протиправною поведінкою заподіювача та шкодою; вини заподіювача шкоди. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

У деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідної правової позиції дотримується Верховний Суд у постанові від 03.05.2018 р. по справі № 917/717/17.

Порядок визначення розмірів відшкодування збитків, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів, встановлено Методикою.

Розрахунок збитків здійснено позивачем відповідно до пункту 9.1 Методики, згідно з яким розрахунок розміру відшкодування збитків, обумовлених самовільним використанням водних ресурсів за відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів, здійснюється за формулою: Зсам = 5 х W х Тар (грн.),

де W - об`єм води, що використана самовільно без дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)), у разі перевищення встановлених у дозволі на спеціальне водокористування лімітів, м-3;

Тар - розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення (для поверхневих, підземних, шахтних, кар`єрних та дренажних вод - грн/100 м-3, води для потреб гідроенергетики та рибництва - грн/10000 м-3, води, яка входить до складу напоїв, - грн/м-3). Для води з лиманів Тар аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання поверхневих вод для показника «Інші водні об`єкти», встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення.

Позивачем при розрахунку використано ставку рентної плати в сумі 79,83 грн. за 100 куб. метрів у відповідності до пункту 255.5.2 статті 255 Податкового кодексу України за спеціальне використання підземних вод у Білопільському районі Сумської області.

Відповідач не заперечує факту відсутності спеціального дозволу на водокористування у період з 01.01.2018 по 20.06.2019.

У той же час, відповідач вважає, що його діяльність у період з 01.01.2018 по 20.06.2019 року щодо забору підземних вод не призвела до збитків у розмірі, вказаному в позовній заяві, а також відповідачем заперечується факт його вини, оскільки у період, за який стягується шкода, він звертався до Державної служби геології та надр України щодо оформлення спеціального дозволу на користування надрами.

Так, листом № 254 від 26.12.2017 відповідач звертався до Білопільського міського голови з проханням передбачити в бюджеті на 2018 рік кошти для фінансування отримання дозволів, ліцензій та проектів, зокрема ліцензії на видобуток надр (корисних копалин); у листі від 06.03.2017 № 70, адресованому Білопільському міському голові, відповідач просив дозвіл на створення на підприємстві маркшейдерської, геологічної служби та введення до штату посади інженера-гідрогеолога; обставина, зафіксована у довідці № 165 від 28.09.2020 про збиткову фінансову діяльність підприємства, не є підставою для звільнення відповідача від відповідальність за порушення законодавства про надра; листи № 23 від 28.02.2012, № 137 від 30.07.2013, № 218 від 29.11.2013, направлялися відповідачем Білопільському міському голові поза межами періоду порушення (01.01.2018-20.06.2019) та на виконання листів Державної служби геології та надр України; лист № 146, направлений відповідачем Білопільському міському голові 16.08.2019, за результатами позапланової перевірки щодо дотримання вимог законодавчих та нормативно-правових актів з охорони праці та промислової безпеки (а.с. 175,177, том 1, а.с. 96-101, том 2).

Також з матеріалів справи вбачається, що заявка на отримання спеціального дозволу на користування надрами без проведення аукціону (видобування, прісні води) подана відповідачем до Державної служби геології та надр України 23.12.2019, тобто після перевірки та внесення припису № 241/05 від 26.06.2019 Державною екологічною інспекцією у Сумській області. Надані відповідачем договори № 98/6Б від 03.06.2020, № 97/8Б-20 від 10.09.2020, укладені також після перевірки. До цього часу, востаннє відповідач звертався до Державної служби геології та надр України щодо отримання спеціального дозволу на користування надрами у 2015 році і листом від 09.12.2015 № 16363/13/12-15 документи на отримання дозволу були повернуті відповідачу, у зв`язку з їх невідповідністю додатку № 1 до Порядку надання спеціальних дозволів на користування надрами, затвердженого постановою КМУ від 30.05.2011 № 615 (а.с.147-156, 134-146, том 1).

Обставина закриття постановою Білопільського районного суду Сумської області від 18.09.2019 у справі №573/1329/19 провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 щодо вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, не має насідком звільнення Комунального підприємства «Водоканал Білопілля» від обов`язку відшкодувати збитки, завдані підприємством внаслідок порушень законодавства про надра, з урахуванням приписів статей 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», 110, 111 Водного кодексу України, ст. 67 Кодексу України про надра.

Суд, перевіряючи розрахунок збитків, обумовлених самовільним використанням відповідачем водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)) виконаний позивачем, який був здійснений за результатами перевірки відповідача, встановив, що позивачем було застосовано розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води, встановленої статтею 255 Податкового кодексу України, на дату виявлення порушення, - 79,83 грн/100 м. куб.

За визначенням, наведеним у п. 14.1.59 п. 14.1. ст. 14 Податкового Кодексу України житлово-комунальні підприємства суб`єкти господарювання, які безпосередньо виробляють, створюють та/або надають житлово-комунальні послуги (застудо розділу ІХ цього Кодексу).

Згідно зі ст. 1 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» житлово-комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на забезпечення умов проживання та перебування осіб у жилих і нежилих приміщеннях, будинках і спорудах, комплексах будинків і споруд відповідно до нормативів, норм, стандартів, порядків і правил; комунальні послуги результат господарської діяльності, спрямованої на задоволення потреби фізичної чи юридичної особи у забезпеченні холодною та гарячою водою, водовідведенням, газопостачанням, опаленням, а також вивезення побутових відходів у порядку, встановленому законодавством.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на, крім іншого, комунальні послуги (централізоване постачання холодної води, централізоване постачання гарячої води, водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем), газопостачання, централізоване опалення, а також вивезення побутових відходів тощо).

Частиною 5 ст. 19 наведеного Закону встановлено, що виконавцем послуг з централізованого постачання холодної води та послуг з водовідведення (з використанням внутрішньобудинкових систем) для об`єктів усіх форм власності є суб`єкт господарювання, що провадить господарську діяльність з централізованого водопостачання та водовідведення.

Судом встановлено, що Комунальне підприємство «Водоканал Білопілля» є житлово-комунальним підприємством в розумінні ст. 14 Податкового кодексу України та Закону України «Про житлово-комунальні послуги».

Враховуючи наведене, розмір, аналогічний ставці рентної плати за спеціальне використання води житлово-комунального підприємства, складає 79,83 грн. за 100 куб. метрів х 0,3, а тому вірний розмір відшкодування складає 700586 грн 98 коп.

Таким чином, сума збитків, обумовлених самовільним використанням відповідачем водних ресурсів при відсутності дозвільних документів (дозволу на спеціальне водокористування та/або спеціального дозволу на користування надрами (підземні води)) складає 700586 грн 98 коп.

Щодо заперечень відповідача в частині зменшення розміру збитків на суму сплачених рентних платежів, суд зазначає, що у формулі розрахунку збитків та у діючому законодавстві не передбачено зменшення визначеного розміру збитків на суму рентних платежів.

Судом встановлено наявність всіх елементів складу цивільного правопорушення: протиправної поведінки відповідача, яка виявилась у використання підземних вод без спеціального дозволу на користування надрами; безпосереднього причинного зв`язку між шкодою і протиправною поведінкою відповідача, адже шкода виступає об`єктивним наслідком поведінки відповідача через недотримання природоохоронного законодавства; самої шкоди та вини. Відповідач відсутність своєї вини належними доказами не спростував.

На підставі викладеного, суд вважає обґрунтованими, правомірними і такими, що підлягають задоволенню позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 700586 грн 98 коп. збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без спеціального дозволу на користування надрами. У задоволенні позову щодо стягнення з відповідача збитків в сумі 1634702 грн 94 коп. суд відмовляє у зв`язку з необґрунтованістю розміру шкоди в цій частині.

Розподіл судових витрат між сторонам.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.

Враховуючи те, що судом позовні вимоги задоволені частково, то на відповідача покладаються витрати зі сплати судового збору в розмірі 10508 грн 80 коп., на Сумську обласну прокуратуру покладаються витрати зі сплати судового збору в розмірі 24520 грн 54 коп.

Керуючись ст.ст. 123, 129, 232, 233, 236, 237, 238, 240, 241 ГПК України, суд

В И Р І Ш И В :

1. Позов Керівника Конотопської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області до відповідача - Комунального підприємства «Водоканал Білопілля», за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача: Білопільської міської ради, про стягнення 2335289 грн 92 коп. збитків, завданих внаслідок порушення вимог природоохоронного законодавства, задовольнити частково.

2. Стягнути з Комунального підприємства «Водоканал Білопілля» (вул. Торгова площа, буд. 27, м. Білопілля, Сумська область, 41800, ) на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Сумській області (вул. Першотравнева, 29, м. Суми, 40000, ) збитки, завдані порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, внаслідок використання водних ресурсів без спеціального дозволу на користування надрами, у розмірі 700586 грн. 98 коп., зарахувавши кошти на розрахунковий рахунок UA0018526 в УДКСУ у Білопільському районі Сумської області, одержувач коштів Білопільська міська ОТГ, , МФО 899998, код бюджетної класифікації 24062100.

3. У позові у частині стягнення 1634702 грн 94 коп. збитків відмовити.

4. Стягнути з Комунального підприємства «Водоканал Білопілля» (вул. Торгова площа, буд. 27, м. Білопілля, Сумська область, 41800, ) на користь Сумської обласної прокуратури (вул. Г.Кондратьєва, буд. 33, м. Суми, ) 10508 грн 80 коп. витрат по сплаті судового збору.

5. Витрати по сплаті судового збору у розмірі 24520 грн 54 коп. покласти на Сумську обласну прокуратуру.

6. Видати Державній екологічній інспекції у Сумській області, Сумській обласній прокуратурі накази після набрання рішенням законної сили.

7. Відповідно до ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

8. Згідно з ст. 256 ГПК України апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повні реквізити сторін зазначені у п.п. 2, 4 резолютивної частини даного рішення.

Повне судове рішення складено 14.06.2022.

Суддя О.Ю. Резніченко