УХВАЛА

м. Київ

20.06.2022Справа № 910/15807/21

Суддя Господарського суду міста Києва Лиськов М.О., розглянувши клопотання представника Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П.Корольова

про участь у судовому засіданні, призначеному на 22.06.2022, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі

За позовом Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П.Корольова

бульвар Вацлава Гавела,8, м. Київ, 03124

до Товариства з обмеженою відповідальністю "АФТ ГРУП УКРАЇНА"

пров. Радищева буд.18, м. Київ, 03124

про стягнення 1 061 900,58 грн.

ВСТАНОВИВ:

Відкрите акціонерне товариство "Меридіан" ім С.П.Корольова (далі-позивач) звернулося до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "АФТ ГРУП УКРАЇНА" (далі-відповідач) про стягнення 1061900,58 грн.

Ухвалою суду від 01.10.2021 позовну заяву залишено без руху, встановлено строк для усунення недоліків.

20.10.2021 від Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П.Корольова надійшла заява про усунення недоліків на виконання ухвали суду від 01.10.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.10.2021 відкрито провадження у справі, вирішено розгляд справи здійснювати за правилами загального позовного провадження, призначено у справі підготовче засідання на 10.11.2021.

Розгляд справи неодноразово відкладався.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 08.06.2022 в порядку статей 120-121 Господарського процесуального кодексу України сторін повідомлено про відкладення розгляду справи по суті на 22.06.2022 та зобов`язано позивача надати до суду детальний розрахунок суми основного боргу, інфляції та 3 % річних.

14.06.2022 від представника Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П.Корольова надійшло клопотання про участь у судовому засіданні, призначеному на 22.06.2022, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Дане клопотання представник відповідача обґрунтовує неможливістю явки у судове засідання внаслідок військової агресії та введення в Україні воєнного стану.

Суд, дослідивши дане клопотання дійшов такого висновку.

За приписами ч. 7 ст. 11 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" учасникам судового процесу на підставі судового рішення забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому законом. Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасник справи подає заяву про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду не пізніше ніж за п`ять днів до судового засідання. Копія заяви в той самий строк надсилається іншим учасникам справи.

Згідно з ч. ч. 3, 4 ст. 197 Господарського процесуального кодексу України учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), учасники справи можуть брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України "Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус" або Державною судовою адміністрацією України.

Відповідно до п. 17.6 Перехідних положень Господарського процесуального кодексу України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в межах приміщення суду здійснюється за допомогою технічних засобів, що функціонують у судах на день набрання чинності цією редакцією Кодексу, за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Суд зазначає, що наказом Державної судової адміністрації України № 196 від 23.04.2020 затверджено Порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, який регулює порядок роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду (далі - Порядок), котрий розроблено на підставі відповідних положень Цивільного процесуального кодексу України, Господарського процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та з урахуванням вимог пункту 10 частини першої статті 152 Закону України "Про судоустрій і статус суддів".

Так, відповідно до пункту 2 розділу І Порядку учасники судового процесу беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі, у порядку, встановленому процесуальним законодавством.

Згідно з пунктами 7, 8 розділу ІІІ Порядку головуючий суддя приймає рішення про можливість проведення засідання в режимі відеоконференції за умови наявності в суді відповідної технічної можливості (наявність обладнання та можливість його використання у визначений день і час) та інформує про це секретаря судового засідання. Секретар судового засідання інформує учасника справи засобами телефонного зв`язку (електронної пошти), вказаними в заяві, щодо технічної можливості проведення засідання в режимі відеоконференції або відсутності такої можливості.

Крім цього, проаналізувавши положення Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, суд зазначає, що використовувані судом і учасниками судового процесу технічні засоби і технології мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, а також інформаційну безпеку. Учасникам судового процесу має бути забезпечена можливість чути та бачити хід судового засідання, ставити запитання і отримувати відповіді, здійснювати інші процесуальні права та обов`язки.

Відеоконференція, у якій беруть участь учасники справи, фіксується судом, який розглядає справу, за допомогою технічних засобів відео- та звукозапису. Відео- та звукозапис відеоконференції зберігається в матеріалах справи.

Отже, зазначені норми чинного процесуального закону, передбачаючи можливість проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, висувають певні вимоги до технічних засобів і технологій, які мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, відео- та звуко запис, а також інформаційну безпеку відеоконференції.

За змістом ст. 197 Господарського процесуального кодексу України та положень Порядку роботи з технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового засідання в адміністративному, цивільному та господарському процесах за участі сторін поза межами приміщення суду, винесення ухвали про розгляд справи в режимі відеоконференції є правом суду, а умовою проведення судового засідання в режимі відеоконференції як в межах суду, так і поза межами суду є наявність в суді відповідної технічної можливості.

При цьому, виключний перелік випадків, у яких суд може постановити ухвалу про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, законом не визначений, в зв`язку з чим необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції визначається у кожному окремому випадку, з урахуванням обставин справи, її складності та потреби у наданні пояснень залучених спеціалістів чи інших учасників справи, які за станом здоров`я чи з інших незалежних від цих осіб причин не можуть бути присутніми у засіданні суду.

Отже, призначення судового засідання у режимі відеоконференції має здійснюватися у виключних випадках, коли за об`єктивних причин учасник судового процесу позбавлений можливості приймати участь у засіданні, а його участь є необхідною для встановлення всіх обставин справи.

Проте, у своєму клопотанні представник відповідача жодним чином не обґрунтовує об`єктивну необхідність проведення судового засідання в режимі відеоконференції та не надає жодних належних і допустимих доказів на підтвердження тієї обставини, що представники Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П.Корольова позбавлені можливості приймати участь у судовому засіданні, призначеному на 22.06.2022, по справі № 910/15807/22 у Господарському суді міста Києва, оскільки місцезнаходженням юридичної особи позивача - Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П.Корольова є місто Київ.

Так, згідно зі ст. 56 Господарського процесуального кодексу України сторона, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь в судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Таким чином, юридична особа не обмежена колом осіб, які можуть представляти її інтереси в суді, незалежно від місця розташування такої юридичної особи.

Також суд повідомляє, що ухвалами Господарського суду міста Києва у даній справі явка представників учасників судового процесу не визнавалась судом обов`язковою.

Проаналізувавши вимоги, що ставляться до технічних засобів і технологій, які мають забезпечувати належну якість зображення та звуку, відео- та звуко запис, а також інформаційну безпеку під час проведення відеоконференції, передбачені чинним законодавством, суд зазначає, що у суду відсутня технічна можливість належним чином забезпечити проведення судового засідання, призначеного на 22.06.2022 о 11:10 у справі № 910/15807/21, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

За таких обставин суд дійшов висновку, що у клопотанні представника Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П.Корольова про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів в справі № 910/15807/21 слід відмовити.

Разом з тим, суд роз`яснює, що у разі неможливості особистої явки представника Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П.Корольова до Господарського суду міста Києва для участі в призначеному судовому засіданні, даний учасник справи не позбавлений права виконати вимоги суду шляхом надіслання витребуваних судом документів засобами поштового зв`язку, а також направити письмові пояснення, в яких викласти свою правову позицію, разом з клопотанням про розгляд справи за відсутності представника відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 197, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. У задоволенні клопотання представника Відкритого акціонерного товариства "Меридіан" ім С.П. Корольова про участь у судовому засіданні, призначеному на 22.06.2022, в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у справі № 910/15807/22 відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя М.О. Лиськов