ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2022 Справа № 914/138/22

За позовом: Керівника Криворізької північної окружної прокуратури в інтересах держави в особі

Позивача-1: Дніпропетровська обласна рада, м.Дніпро,

Позивача-2: Комунальний заклад «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради, с.Зелене Поле, Криворізький район,

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум», м.Львів,

про: стягнення заборгованості 142 268,06 грн.

Суддя І. Б. Козак

При секретарі Г.Гелеш

Представники сторін:

Прокурор: Р.Панькевич,

Позивач 1: не з`явився,

Позивач 2: не з`явився,

Відповідач: не з`явився.

На розгляд Господарського суду Львівської області Криворізької північної окружної прокуратури в інтересах держави в особі позивача-1: Дніпропетровської обласної ради, позивача-2: Комунального закладу «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради подано позов до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» про стягнення заборгованості 142 268,06 грн.

Ухвалою суду від 18.01.2022 відкрито провадження у справі за правилами загального позовного провадження, підготовче засідання призначено на 15.02.2022. Рух справи відображено у відповідних ухвалах суду. 17.05.2022 закрито підготовче провадження, розгляд справи по суті призначено на 31.05.2022.

Правова позиція прокурора.

Прокурор у судовому засіданні 31.05.2022 заявлені позовні вимоги підтримав повністю. Позовні вимоги обгрунтовуються наступним. КЗ «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» (Споживач) в 2018 році проведено відкриті торги по закупівлі (II А- 2018-11 -26-001469-с) ДК 021:2015:09120000 6 Газове паливо- Природний газ. За результатами Замовником (Споживачем) з переможцем відкритих торгів ТОВ «Кастум» (Постачальником) укладено 01.01.2019 договір N 2019/ВТ1 (далі по тексту - Договір) про закупівлю вищевказаного товару на суму 915 960,00 грн., у тому числі ПДВ. В подальшому позивач 2 та відповідач уклали додаткові угоди до основного договору в частині зміни ціни товару (газу). На думку прокурора, додаткові угоди №1-4 укладені в порушення вимог чинного законодавства про публічні закупівлі та є нікчемними, оскільки цими угодами збільшено ціну товару (1000 м3 газу). При цьому, ТОВ «КАСТУМ» не надано належних підтверджуючих документів для обгрунтування необхідності підвищення ціни за одиницю товару. Такі дії відповідача є порушенням п.2 ч.4 ст.36 ЗУ «Про публічні закупівлі» (в редакції, що діяла на час укладення договору та додаткових угод до нього). Оскільки укладені додаткові угоди №1-4 є нікчемними в силу закону і не потребують визнання їх недійсними судом (постанова ВСУ від 18.06.2021 у справі №927/491/19), в результаті їх укладення державі заподіяна шкода за 2019 рік на загальну суму 142268,06 грн. Цю суму прокурор просить стягнути з відповідача на користь позивача 2.

Попередній розрахунок судових витрат:

-2481,00грн сплачений судовий збір.

Правова позиція позивача 1.

У судове засідання 31.05.2022 представник позивача 1 не з`явився, причин неприбуття не повідомив. У письмовому поясненні (вх.№9466/22 від 09.05.2022) повністю підтримав позовні вимоги прокурора. У заяві (вх.№10110/22 від 16.05.2022) просив проводити розгляд цієї справи без участі представника Дніпропетровської обласної ради, позовні вимоги підтримав повністю.

Правова позиція позивача 2.

У судове засідання 31.05.2022 представник позивача 2 не з`явився, причин неприбуття не повідомив.

Правова позиція відповідача.

Відповідач у судове засідання 10.05.2022 не з`явився, відзиву на позов не подав.

Обставини справи.

КЗ «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» ДОР» згідно зі статутом, заснований на спільній власності територіальних громад, сіл, селищ, міст Дніпропетровської області та перебуває в управлінні ДОР.

Головним розпорядником коштів зазначеного комунального закладу є департамент соціального захисту населення Дніпропетровської обласної державної адміністрації.

КЗ «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» (далі - Споживач) в 2018 році проведено відкриті торги по закупівлі (II А- 2018-11 -26-001469-с) ДК 021:2015:09120000 6 Газове паливо- природний газ.

За результатами торгів замовником (споживачем) з переможцем відкритих торгів ТОВ «Кастум» (Постачальником) укладено 01.01.2019 договір N 2019/ВТ1 про закупівлю вищевказаного товару на суму 915 960,00 грн., у тому числі ПДВ.

Відповідно до п. 1.2. Договору, річний плановий обсяг постачання газу-102000 куб.м.

Згідно з п. 3.2. Договору, ціна за 1000 кубічних метрів газу на момент укладення даного Договору становила 8 980, 00 грн. з ПДВ.

Відповідно до п. п. З.З., 3.4. договору, ціна, назначена в п. 3.2. договору, може змінюватись протягом дії договору. Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього договору. Сторони домовились, що ціна газу, розрахована відповідно до пунктів 3.2. та 3.3. цього договору, застосовується сторонами при складанні актів приймання- передачі газу та розрахунках за цим договором.

Додатковою угодою № 1 від 11.01.2019 до договору, у зв`язку із зміною закупівельної вартості природного газу в бік збільшення, Сторони домовилися внести зміни до Договору, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 9 878,00 грн. з ПДВ.

Додатковою угодою № 2 від 17.01.2019 до Договору, у зв`язку із зміною закупівельної вартості природного газу в бік збільшення, Сторони домовилися внести зміни до Договору, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 10 865,80 грн. з ПДВ.

Додатковою угодою № 3 від 28.01.2019 до Договору, у зв`язку із зміною закупівельної вартості природного газу в бік збільшення, Сторони домовилися внести зміни до Договору, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 11 952,38 грн. з ПДВ.

Додатковою угодою № 4 від 08.08.2019 до Договору сторони внесли зміни до п.3.2 договору.

Додатковою угодою № 5 від 28.01.2019 до Договору сторони внесли зміни до п.3.6 договору.

Додатковою угодою № 6 від 28.01.2019 до Договору сторони продовжили строк дії договору №2019/ВТ1.

Додатковою угодою № 7 від 09.01.2020 до Договору сторони внесли зміни до п.3.2 договору щодо ціни договору, визначивши її - 8000,00 грн з ПДВ.

Додатковою угодою № 8 від 14.01.2020 до Договору сторони внесли зміни стосовно реквізитів сторін.

При підписанні Додаткових угод №1, 2, 3 відповідач для обгрунтування необхідності підвищення ціни подавав Експертний висновок №О-1 від 03.01.2019 Черкаської торгово-промислової палати (виданий на замовлення ТОВ «АС»), №О-11 від 04.01.2019 (виданий на замовлення ТОВ «Укртранссервіс-Груп»), №О-10 від 04.01.2019 (виданий на замовлення ТОВ «Укртранссервіс-Груп»).

У матеріалах справи містяться копії рахунків-фактур, актів здачі-прийняття газу та платіжні доручення на оплату отриманого газу за спірний період.

Прокуратура листом № 04/58-7387ВИХ - 21 від 13.12.2021 повідомила Дніпропетровську обласну раду щодо встановлених прокуратурою фактів порушення під час здійснення закупівлі природного газу КЗ „Криворізький психоневрологічний інтернат ДОР у ТОВ „Кастум за договором від 101.01.2019 № 2019/ВТ1 про закупівлю природного газу за результатом відкритих торгів (УА-2018- 11-26-001469-с) ДК 021:2015:09120000-6. У листі прокуратура зазначала, що за результатами процедури закупівлі UА-2018-11-26-001469-с та договору на постачання природного газу були укладені додаткові угоди з порушенням вимог законодавства України про публічні закупівлі, якими суттєво зменшено обсяги предмета закупівлі, збільшено ціну за одиницю товару, що закуповується, що в свою чергу не відповідає тендерній документації. Це порушує основні принципи, передбачені ст. 5 Закону України „Про публічні закупівлі.

Прокуратура листом № 04/58-7598ВИХ - 21 від 20.12.2021 повідомила КЗ „Зеленопільський психоневрологічний інтернат про необхідність подати інформацію щодо вжитих заходів для усунення порушень щодо стягнення завданих збитків з ТОВ «КАСТУМ» внаслідок неналежного виконання договору N 2019/ВТ1 про закупівлю товару.

Оскільки, головним розпорядником коштів зазначеного комунального закладу є департамент соціального захисту населення Дніпропетровської обласної державної адміністрації, а розпорядником нижчого рівня є заклад, для встановлення та перевірки обставин, викладених у листі прокуратури, обласна рада звернулася до Дніпропетровської обласної державної адміністрації (лист від 16.12.2021 №ВИХ-4075/0/2-21).

Листом №1099 від 21.12.2021 КЗ „Зеленопільський психоневрологічний інтернат надав прокуратурі витребовувану інформацію, додатково повідомив, що ніяких заходів щодо стягнення з відповідача збитків не вжито та не заплановано.

Листом №04/58-215вих-22 від 10.01.2022 прокуратура повідомила КЗ „Зеленопільський психоневрологічний інтернат в порядку ч.4 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» про звернення з позовом до суду.

Листом №04/58-216вих-22 від 10.01.2022 прокуратура повідомила Дніпропетровську обласну раду в порядку ч.4 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» про звернення з позовом до суду.

Листом від 25.01.2022 № 42-293/0/2-22 Дніпропетровська обласна державна адміністрація надала відповідь на вищезазначений лист обласної ради, в якому повідомила, що департаментом соціального захисту населення Дніпропетровської ОДА перевірені вказані у листі обставини; закупівля (ІМ- 2018-11-26-001469-с) на постачання природного газу, здійснена закладом за кошти обласного бюджету відповідно до мережі розпорядників коштів місцевого бюджету на 2021 рік. Департаментом встановлено, що між КЗ „Зеленопільський психоневрологічний інтернат ДОР та ТОВ „Кастум укладено договір від 01.01.2019 № 2019/ВТ1 на постачання природного газу з річним плановим обсягом 102000 куб.м. на суму 915960,00 грн. у тому числі ПДВ.

Оцінка суду.

Щодо правомірності звернення прокурора з даним позовом до суду.

Аналізуючи підстави подання позову прокурором в інтересах Дніпропетровської обласної ради та Комунального закладу «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради, суд зазначає таке.

Статтею 6 Конституції України передбачено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 1311 Конституції України в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно з ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень.

Частинами 1, 3 ст. 4 ГПК України визначено, що право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. До господарського суду у справах, віднесених законом до його юрисдикції, мають право звертатися також особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.

Відповідно до ст. 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами.

Водночас, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.

Виходячи з аналізу наведених правових норм, виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. При цьому, в кожному конкретному випадку прокурор при зверненні до суду з позовом повинен довести існування обставин порушення або загрози порушення інтересів держави.

Так, Конституційний Суд України у своєму рішенні від 08.04.1999 № 3-рп/99 з`ясовуючи поняття "інтереси держави" визначив, що державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорони землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо.

З урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, прокурор у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах (ч. 4 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України).

Наведене Конституційним Судом України розуміння поняття "інтереси держави" має самостійне значення і може застосовуватися для тлумачення цього ж поняття, вжитого у ст. 1311 Конституції України та ст. 23 Закону України "Про прокуратуру".

З огляду на викладене, з урахуванням ролі прокуратури у демократичному суспільстві та необхідності дотримання справедливого балансу у питанні рівноправності сторін судового провадження, зміст п. 3 ч. 1 ст. 1311 Конституції України щодо підстав представництва прокурора інтересів держави в судах не може тлумачитися розширено.

Таким чином, прокурор може представляти інтереси держави в суді у виключних випадках, які прямо передбачені законом. Розширене тлумачення випадків (підстав) для представництва прокурором інтересів держави в суді не відповідає принципу змагальності, який є однією з засад правосуддя (п. 3 ч. 2 ст. 129 Конституції України).

Враховуючи зазначене, наявність інтересів держави повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному випадку звернення прокурора з позовом.

Аналогічна правова позиція викладена у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі № 924/1256/17 та від 15.05.2019 у справі № 911/1497/18.

Разом з тим, участь прокурора в судовому процесі можлива за умови, крім іншого, обґрунтування підстав для звернення до суду, а саме має бути доведено нездійснення або неналежне здійснення захисту інтересів держави у спірних правовідносинах суб`єктом влади, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, або підтверджено відсутність такого органу (ч. ч. 3, 4 ст. 53 ГПК України, ч. 3 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру").

Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокурором у цих двох випадках істотно відрізняються.

У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.

"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.

"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.

"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду.

При цьому прокурор не може вважатися альтернативним суб`єктом звернення до суду і замінювати належного суб`єкта владних повноважень для захисту інтересів держави.

У кожному такому випадку прокурор повинен навести, а суд перевірити причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом і які є підставами для звернення прокурора до суду.

У Рекомендаціях Парламентської Асамблеї Ради Європи від 27.05.2003 № 1604 (2003) "Про роль прокуратури в демократичному суспільстві, заснованому на верховенстві права" передбачено важливість забезпечити, щоб повноваження і функції прокурорів обмежувалися сферою переслідування осіб, винних у скоєнні кримінальних правопорушень, і вирішення загальних завдань щодо захисту інтересів держави через систему відправлення кримінального правосуддя, а для виконання будь-яких інших функцій були засновані окремі, належним чином розміщені і ефективні органи.

При цьому, на сьогодні однозначною є практика ЄСПЛ, яка відстоює позицію про можливість участі прокурора у справі тільки за наявності на це підстав.

В свою чергу, Велика Палата Верховного Суду вже звертала увагу на те, що якщо підставою для представництва інтересів держави прокурор зазначив відсутність органу, до компетенції якого віднесені повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, цей довід прокурора суд повинен перевірити незалежно від того, чи надав прокурор докази вчинення ним дій, спрямованих на встановлення відповідного органу (пункт 70 постанови від 26.06.2019 у справі № 587/430/16-ц). Тобто, суд самостійно перевіряє, чи справді відсутній орган, що мав би для захисту інтересів держави звернутися до суду з таким позовом як заявив прокурор. Процедура, передбачена абзацами третім і четвертим частини четвертої статті 23 Закону України "Про прокуратуру" застосовується тільки до встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді у випадку, якщо захист законних інтересів держави не здійснює або неналежним чином здійснює суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження з такого захисту (пункт 70 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26 червня 2019 року у справі № 587/430/16-ц). Іншими словами, прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта лише тоді, коли той має повноваження здійснювати захист законних інтересів держави у спірних правовідносинах, але не здійснює чи неналежно їх здійснює.

Підставою для представництва прокурором інтересів держави є укладення за результатами процедури закупівлі UА-2018-11-26-001469-с договору на постачання природного газу та додаткових угод з порушенням вимог законодавства України про публічні закупівлі, якими суттєво зменшено обсяги предмета закупівлі, збільшено ціну за одиницю товару, що закуповується, що в свою чергу не відповідає тендерній документації. Це порушує основні принципи, передбачені ст. 5 Закону України „Про публічні закупівлі. Позивачем 2 (КЗ „Зеленопільський психоневрологічний інтернат) у листі №1099 від 21.12.2021 повідомлено прокурора, що ніяких заходів щодо стягнення з відповідача збитків не вжито та не заплановано

З висновків Великої Палати Верховного Суду, викладених у підпунктах 76-81 постанови від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18, слідує, що для підтвердження судом підстав для представництва прокурора інтересів держави в суді у випадку, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює компетентний орган, достатнім є дотримання прокурором порядку повідомлення, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", та відсутність самостійного звернення компетентного органу до суду з позовом в інтересах держави протягом розумного строку після отримання такого повідомлення.

Підсумовуючи наведене, суд констатує, що прокурор у позовній заяві навів підставу для представництва інтересів держави, обґрунтував, у чому полягає порушення цих інтересів, визначив належних позивачів, а також дотримався порядку повідомлення, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" (лист-повідомлення №04/58-215вих-22 від 10.01.2022, яким прокуратура повідомила КЗ „Зеленопільський психоневрологічний інтернат; листом №04/58-216вих-22 від 10.01.2022 прокуратура повідомила Дніпропетровську обласну раду в порядку ч.4 ст.23 ЗУ «Про прокуратуру» про звернення з позовом до суду).

Щодо заявлених позовних вимог.

Статтею 7 Закону України „Про публічні закупівлі визначені органи, які здійснюють державне регулювання, контроль у сфері закупівель, а саме Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного контролю.

Відповідно до пункту 3 статті 13 Закону України „Про місцеві державні адміністрації до відання місцевих державних адміністрацій належить вирішення питань, зокрема, бюджету фінансів та обліку.

Також, згідно з пунктами 1, 2 частини 1 статті 16 Закону України „Про місцеві державні адміністрації місцеві державні адміністрації в межах повноважень, визначених Конституцією і законами України, здійснюють на відповідних територіях державний контроль за збереженням і раціональним використанням державного майна та станом фінансової дисципліни, обліку та звітності, виконанням державних контрактів і зобов`язань перед бюджетом, належним і своєчасним відшкодуванням шкоди, заподіяної державі.

Головним розпорядником коштів зазначеного комунального закладу є департамент соціального захисту населення Дніпропетровської обласної державної адміністрації.

Відповідно до статті 22 Бюджетного кодексу України головний розпорядник бюджетних коштів здійснює управління бюджетними коштами у межах встановлених йому бюджетних повноважень, забезпечуючи ефективне, результативне і цільове використання бюджетних коштів, організацію та координацію роботи розпорядників бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачів бюджетних коштів у бюджетному процесі, а також здійснює контроль за повнотою надходжень, взяттям бюджетних зобов`язань розпорядниками бюджетних коштів нижчого рівня та одержувачами бюджетних коштів і витрачанням ними бюджетних коштів.

Згідно зі ст. 26 Бюджетного кодексу України, контроль за дотриманням бюджетного законодавства спрямований на забезпечення ефективного і результативного управління бюджетними коштами та здійснюється на всіх стадіях бюджетного процесу його учасниками відповідно до цього Кодексу та іншого законодавства, а також забезпечує, зокрема, досягнення економії бюджетних коштів, їх цільового використання, ефективності і результативності в діяльності розпорядників бюджетних коштів шляхом прийняття обґрунтованих управлінських рішень.

Відповідно до ч. З ст. 26 Бюджетного кодексу України, розпорядники бюджетних коштів в особі їх керівників організовують внутрішній контроль і внутрішній аудит та забезпечують їх здійснення у своїх установах і на підприємствах, в установах та організаціях, що належать до сфери управління таких розпорядників бюджетних коштів.

КЗ «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради» (далі - Споживач) в 2018 році проведено відкриті торги по закупівлі (II А- 2018-11-26-001469-с) ДК 021:2015:09120000 6 Газове паливо

- Природний газ.

За результатами Замовником (Споживачем) з переможцем відкритих торгів ТОВ «Кастум» (Постачальником) укладено 01.01.2019 договір N 2019/ВТ1 (далі по тексту - Договір) про закупівлю вищевказаного товару на суму 915 960,00 грн., у тому числі ПДВ.

Відповідно до п. 1.2. Договору, річний плановий обсяг постачання газу - 102000 куб.м.

Згідно з п. 3.2. Договору, ціна за 1000 кубічних метрів газу на момент укладення даного Договору становила 8 980, 00 грн. з ПДВ.

Відповідно до п. п. З.З., 3.4. Договору, ціна, назначена в п. 3.2. Договору, може змінюватись протягом дії Договору. Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього Договору. Сторони домовились, що ціна газу, розрахована відповідно до пунктів 3.2. та 3.3. цього Договору, застосовується Сторонами при складанні актів приймання- передачі газу та розрахунках за цим Договором.

Додатковою угодою № 1 від 11.01.2019 до Договору, у зв`язку із зміною закупівельної вартості природного газу в бік збільшення, Сторони домовилися внести зміни до Договору, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 9 878,00 грн. з ПДВ.

Додатковою угодою № 2 від 17.01.2019 до Договору, у зв`язку із зміною закупівельної вартості природного газу в бік збільшення, Сторони домовилися внести зміни до Договору, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 10 865,80 грн. з ПДВ.

Додатковою угодою № 3 від 28.01.2019 до Договору, у зв`язку із зміною закупівельної вартості природного газу в бік збільшення, Сторони домовилися внести зміни до Договору, а саме підвищено ціну за 1000 кубічних метрів газу до 11 952,38 грн. з ПДВ.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі» (в редакції на момент підписання та виконання Договору), умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови, що назначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі.

Згідно з нормами ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Так відповідно до частини 1 статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.

Згідно зі Законом України «Про публічні закупівлі» зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених ст. 36 цього Закону, зокрема за пунктом 2 частини 4 наведеної норми - у випадку коливання цін на ринку товару у бік збільшення, чи у бік зменшення, що надає сторонам право змінювати умови договору щодо ціни товару, при цьому не більше ніж на 10 % та не збільшуючи загальну суму договору.

Згадана норма закону застосовується у разі значного коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводили новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10%. Інше тлумачення відповідної норми Закону «Про публічні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів.

Відповідно до роз`яснень Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Щодо зміни істотних умов договору про закупівлю» від 07.04.2015 № 3302-05/11398-07, при кожному внесенні змін до договору про закупівлю у вищезазначеному випадку шляхом укладання додаткової угоди до договору, сторони договору зобов`язані належним чином виконувати умови такого договору з урахуванням змінених його умов кожного разу. Водночас внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.

При підписанні вищезазначених додаткових угод ТОВ «Кастум» надано експертні висновки № В-7927 від 02.01.2019, №0-1 від 03.01.2019, № 0-10 від 04.01.2019 та № 0-11 від 04.01.2019, які містять інформацію про те, що ринкові ціни на дану продукцію, визначені на підставі аналізу інформаційної мережі Internet та ціни на газове паливо природний газ для установ та організацій, що фінансуються з державного та місцевого бюджетів на території України станом на 01 січня 2019р., складають: 11833,20 12795,00 грн. за 1000 кубічних метрів.

Суд констатує, що зазначені документи не можуть бути належними, допустимими та достатніми доказами на підтвердження коливання цін на ринку.

Постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції).

Верховний Суд України у постановах, від 26.02.2019 у справі №925/683/18, від 26.03.2019 у справі № 912/898/18, від 16.04.2019 у справі №915/346/19 неодноразово звертав увагу, що без належного обґрунтування, а також достатнього документального підтвердження, відсутні правові підстави для збільшення ціни товару за договором у відповідності до укладених додаткових угод і укладення таких додаткових угод є порушенням вимог п. 2 ч.4 ст. 36 Закону України «Про публічні закупівлі».

Матеріалами справи підтверджується заподіяння збитків державі в особі Комунального закладу «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради в результаті укладення додаткових угод у вигляді надмірно сплачених коштів, а саме: обсяг спожитого газу за січень 2019 року склав 15,351 тис.куб.м газу, первісна ціна за договором складала 8980,00 грн з ПДВ. КЗ «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради повинен був сплатити 137851,98 грн, тоді як фактично сплатив 155205,78 грн. Сума надмірно сплачених коштів за цей період складає 155205,78-137851,98=17353,80 грн.

За лютий-червень 2019 обсяг споживання склав 30,554 тис куб м газу. КЗ «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради повинен був сплатити 274374,92 грн, а сплатив 365193,00 грн за ціною 11952,38 з ПДВ. Сума надмірно сплачених коштів за цей період складає 365193,00-274374,92=90818,08 грн.

За липень-грудень 2019 обсяг споживання склав 33,42769 тис куб м газу. КЗ «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради повинен був сплатити 300180,66 грн, а сплатив 334276,84 грн за ціною 10000,00 з ПДВ. Сума надмірно сплачених коштів за цей період складає 334276,84-300180,66=34096,18 грн.

Підсумовуючи наведене, загальна сума надмірно сплачених коштів, які правомірно заявлені до стягнення з відповідача, становить 17353,80 грн+90818,08 грн+34096,18 грн=142268,06 грн.

Судові витрати.

Сплачений прокурором судовий збір покладається на відповідача, оскільки спір виник з його вини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 129, 219-221, 238-240 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (адреса: 79019, м.Львів, просп.Чорновола, 63, ) на користь Комунального закладу «Зеленопільський психоневрологічний інтернат» Дніпропетровської обласної ради (адреса: 53041, Дніпропетровська обл, Криворізький р-н, с.Зелене Поле, вул.Південна, 46А, ) 142268,06 грн.

3. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (адреса: 79019, м.Львів, просп.Чорновола, 63, ) на користь Дніпропетровської обласної прокуратури (адреса: 50029, м.Кривий Ріг, вул.Невська, буд.3, ) судовий збір 2481,00 грн.

4. Відповідно до ч. 1 ст. 241 ГПК України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

5. Апеляційну скаргу на рішення суду можна подати в порядку, визначеному Господарським процесуальним кодексом України.

6. Інформацію у справі, яка розглядається, можна отримати за такою веб-адресою: http://lv.arbitr.gov.ua.

Повний текст рішення складено та підписано 10.06.2022.

Суддя Козак І.Б.