ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

06.06.2022 Справа № 914/1237/21

м. Львів

за заявою: Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго (вх.№1515/22 від 26.05.2022)

про розстрочення виконання рішення

у справі №914/1237/21

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю Енергобезпека Груп, м.Київ,

до відповідача: Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго, м. Львів,

про стягнення 2610324,22грн

Суддя Щигельська О.І.

При секретарі Зарицькій О.Р.

Представники сторін:

від позивача: Некрасов О.С. адвокат;

від відповідача (заявника): Сухацький А.В. - адвокат

Суть спору: 26.05.2022 до Господарського суду Львівської області надійшла заява Акціонерного товариства ДТЕК Західенерго (вх.№1515/22 від 26.05.2022) про розстрочення виконання рішення у справі №914/1237/21, в якій заявник просить розстрочити Акціонерному товариству ДТЕК Західенерго виконання рішення Господарського суду Львівської області від 02 вересня 2021 року у справі №914/1237/21 із стягнення 2599411,74грн., з яких 2131167,57грн. основного боргу, 123611,15грн. пені, 71901,54грн. 3% річних, 233576,60грн. індексу інфляції та 39154,88грн. судового збору з дотриманням строків сплати, вказаних у ній.

Ухвалою суду від 31.05.2022 заяву прийнято до розгляду та призначено судове засідання на 06.06.2022.

30.05.2022 за вх.№11393/22 в системі документообігу суду зареєстровано подані представником позивача заперечення на заяву про розстрочення виконання рішення, зі змісту яких вбачається, що позивач не заперечує проти задоволення вказаної заяви.

В судове засідання 06.06.2022 в режимі відеоконференції з`явилися представники позивача та відповідача.

Представник відповідача (заявника) підтримав заяву про розстрочення виконання рішення з підстав викладених у ній та просив суд її задовольнити.

Представник позивача не заперечував проти задоволення заяви відповідача про розстрочення виконання рішення.

Заслухавши думки представників сторін, розглянувши матеріали заяви про розстрочення виконання рішення суду (вх.№1515/22 від 26.05.2022), суд зазначає наступне.

Рішенням Господарського суду Львівської області від 02.09.2021 у справі №914/1237/21 позов задоволено повністю - стягнуто з Акціонерного товариства «ДТЕК Західенерго» заборгованість у розмірі 2610324,22грн в тому числі 2172223,48грн суми основного боргу, 123611,15грн пені, 74600,46грн. 3% річних, 239889,13грн індексу інфляції та 39154,88 грн судового збору.

Постановою Західного апеляційного господарського суду від 11.04.2022 прийнято часткове визнання позову відповідачем - Акціонерним товариством ДТЕК Західенерго - в частині стягнення: заборгованості у межах суми 630648,89 грн, пені у розмірі 35000,00 грн, 3% річних у розмірі 19344,35 грн, інфляційних втрат у розмірі 35267,47 грн (заборгованість та нарахування на заборгованість з оплати робіт по демонтажу, монтажу, пусконалагодженню, передбачені пунктом 2.1.3 Договору від 01.09.2017 №1498-ЗЄ-БуТЄС та вказані у Акті форми КБ-2в №01/10 від 09.10.2019; рішення Господарського суду Львівської області від 02.09.2021 в частині стягнення 41055,91 грн суми основного боргу, 2698,92 грн. 3% річних та 6312,53 грн індексу інфляції скасовано, в іншій частині - залишено без змін. Повернуто Акціонерному товариству ДТЕК Західенерго з Державного бюджету судовий збір сплачений при поданні апеляційної скарги в сумі 3692,42 грн.

На примусове виконання рішення Господарського суду Львівської області від 02.09.2021 та постанови Західного апеляційного господарського суду від 11.04.2022 21.04.2022 видано відповідний наказ.

Стаття 129 Конституції України та ч. 1 ст. 326 ГПК України передбачають, що судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Виконання судового рішення є невід`ємною складовою права кожного на судовий захист і охоплює, зокрема, законодавчо визначений комплекс дій, спрямованих на захист і відновлення порушених прав, свобод, законних інтересів фізичних та юридичних осіб, суспільства, держави (абз. 2 пункту 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 13.12.2012 N 18-рп/2012).

Таким чином, основною ідеєю (аксіомою) права на судовий захист (права на суд) є не лише прийняття судом рішення про захист прав та інтересів особи, а й виконання зазначеного судового рішення, яке в країні, що поважає верховенство права, не може залишатися невиконаним та є складовою частиною судового розгляду.

Відповідно до приписів частин 1, 2, 3 ст. 331 ГПК України, за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення, а за заявою стягувача чи виконавця (у випадках, встановлених законом), - встановити чи змінити спосіб або порядок його виконання. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочки або розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Обґрунтовуючи свою позицію щодо необхідності надання розстрочки виконання рішення на 12 місяців, відповідач посилається на таке.

Відповідно до п. 2 ч. 4 ст. 9 ЗУ «Про критичну інфраструктуру», до життєво важливих функцій та/або послуг, порушення яких призводить до негативних наслідків для національної безпеки України, належать, зокрема енергозабезпечення. АТ «ДТЕК Західенерго» є підприємством критичної інфраструктури, яке забезпечує енергетичну незалежність нашої країни.

Група ДТЕК від початку повномасштабного вторгнення Російської Федерації в Україну направила на гуманітарну допомогу, підтримку ЗСУ та сил територіальної оборони 324 млн гривень. Кошти були спрямовані на купівлю продуктових наборів та життєво необхідних медикаментів, засобів захисту для військових та підтримку вимушених переселенців. Разом з Фондом Ріната Ахметова компанія закупила й передала продукти харчування для жителів Миколаївської, Дніпропетровської, Донецької та Запорізької областей. Ліками, харчами та засобами гігієни забезпечені три дитячі лікарні Києва, закуплено та передано до НДСЛ «Охматдит» 5 надсучасних апаратів для лікування ран Renasys™ Touch. На потреби ЗСУ та територіальної оборони компанія ДТЕК передала 117 автомобілів, які використовуються для виконання завдань з захисту населення.

Крім того, відповідач зазначає, що наявна заборгованість державних підприємств за рішеннями судів перед АТ «ДТЕК Західенерго», зокрема заборгованість лише ПрАТ «Національна енергетична компанія «Укренерго»» складає більше 1млрд.грн. (підтверджується судовими рішеннями по справі № 910/6639/21).

На даний час у АТ «ДТЕК Західенерго» фінансова неможливість проводити розрахунки, обумовлена воєнним станом в країні, необхідністю направляти кошти на надання матеріальної допомоги родинам загиблих під час оборони країни та тим які отримали поранення.

Відкриття виконавчих проваджень може дестабілізувати роботу підприємства аж до можливого погіршення платоспроможності заявника, що недопустимо з урахуванням складної економічної ситуації в країні, обумовленої широкомасштабною агресією Російської Федерації.

Як зазначає відповідач, підприємства групи ДТЕК зазнають значних збитків у зв`язку зі значними руйнуваннями, які наносяться під час ракетних обстрілів:

- Луганська ТЕС з 22 лютого через пошкодження майна Луганської ТЕС в результаті бойових дій в м. Щастя, станція вимушено припинила виробництво та відпуск електричної та теплової енергії.

- Запорізька ТЕС не отримує вугілля через зруйнований міст та залізничну колію, що призвело до повного вичерпання запасів вугілля на складах ТЕС та вимушеного зупинення її роботи з 05.05.2022.

- Криворізька ТЕС знаходиться на межі ведення бойових дій. Обстрілюють золовідвал. 01.04.2022 року вдалося поповнити запаси вугілля на близько 35 тис. тон. З 01.04.2022 року постачання вугілля на Криворізьку ТЕС призупинене.

- За 20 км від Курахівської ТЕС йдуть активні бойові дії. Курахівська ЦЗФ не працює, потрапила під авіаобстріл.

Крім того, в обгрунтування заяви про розстрочення виконання рішення, відповідач посилається на лист від 28.02.2022 №2024/02.0-7.1 Торгово-промислової палати України, яким підтверджено, що з 24.02.2022 вказані обставини до їх офіційного закінчення, є надзвичайними, невідворотними та об`єктивними обставинами для суб`єктів господарської діяльності та/або фізичних осіб до договору, окремим податковим та/чи іншим зобов`язанням/обов`язкам, виконання яких/-го настало згідно з умовами договору, контракту, угоди, законодавчих чи інших нормативних актів і виконання відповідно яких/-го стало неможливим у встановлений термін внаслідок настання форс-мажорних обставин (настання непереборної сили) (копія долучена до заяви).

Також, на підтвердження власного майнового становища долучено копії балансів та звітів про фінансові результати за перший квартал 2022 з яких вбачається, що у АТ «ДТЕК Західенерго» за перший квартал 2022 року чистий збиток становить 745367000грн.

Відтак, враховуючи вищевикладене, відповідач просить розстрочити виконання рішення суду з дотримання таких строків та сум оплати:

30.08.2022 216617,65грн;

30.09.2022 216617,65грн;

30.10.2022 216617,65грн;

30.11.2022 216617,65грн;

30.12.2022 216617,65грн;

30.01.2023 216617,65грн;

28.02.2023 216617,65грн;

30.03.2023 216617,65грн;

30.04.2023 216617,65грн;

30.05.2023 216617,65грн;

30.06.2023 216617,65грн;

30.07.2023 - 216617,59грн.

Суд зазначає, що розстрочка - це виконання рішення частками, встановленими господарським судом, з певним інтервалом у часі. Строки виконання кожної частки також повинні визначатись господарським судом. При цьому слід мати на увазі, що розстрочка можлива при виконанні рішення, яке стосується предметів, що діляться (гроші, майно, не визначене індивідуальними ознаками; декілька індивідуально визначених речей тощо).

При розгляді заяви про розстрочку рішення, суду необхідно встановити обставини, що ускладнюють чи роблять неможливим виконання рішення у справі у визначений строк або встановленим господарським судом способом, врахувати матеріальні інтереси сторін, їх фінансовий стан, ступінь вини відповідача у виникненні спору, наявність інфляційних процесів у економіці держави та інші обставини справи зокрема, щодо фізичної особи (громадянина) - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, скрутний матеріальний стан, стосовно юридичної особи - наявну загрозу банкрутства, відсутність коштів на банківських рахунках і майна, на яке можливо було б звернути стягнення, щодо як фізичних, так і юридичних осіб - стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Господарський суд має право, зокрема, розстрочити виконання рішення, ухвали, постанови. Розстрочка виконання рішення, ухвали, постанови допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи. До заяви мають бути додані докази, які підтверджують обставини, викладені в заяві щодо неможливості чи утруднення виконання рішення.

З наведеного слідує, що розстрочення виконання судового рішення у судовому порядку пов`язано з об`єктивними, непереборними, тобто виключними обставинами, що ускладнюють вчасне виконання судового рішення та з поданням відповідних доказів.

Суд зазначає, у зв`язку з тим, що розстрочка продовжує період відновлення порушеного права стягувача, при її наданні, суди в цілях вирішення питання про можливість її надання, а також визначення терміну розстрочення виконання рішення суду, повинні враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Європейській конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі та період надання розстрочки виконання судового рішення.

Згідно з правовою позицією Європейського суду з прав людини несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка чи розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, згідно якої "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.", а у системному розумінні даної норми та національного закону, суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах, шляхом виконання судового рішення, тобто довготривале невиконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи.

Крім того, довготривале невиконання рішення суду порушує право на повагу до власності та на вільне володіння власністю у зв`язку з тим, що рішення набуває ознак довготривалого виконання.

Межі виправданої затримки виконання рішення суду залежать, зокрема, від складності виконавчого провадження, суми та характеру, що визначені судом.

Стосовно системності виконання, Європейський суд з прав людини зазначає, що присудження грошових коштів не надає пом`якшення у виконавчому провадженні, а, отже, сама можливість надання відстрочки та розстрочки виконання судового акта повинна носити виключний характер.

Вирішуючи питання про відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, суд також враховує: 1) ступінь вини відповідача у виникненні спору; 2) стосовно фізичної особи - тяжке захворювання її самої або членів її сім`ї, її матеріальний стан; 3) стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо (ч. 4 ст. 331 ГПК України).

Виходячи із вищенаведеного, розстроченння виконання судового рішення у судовому порядку, повинно бути пов`язане з об`єктивними, непереборними, тобто, виключними обставинами, що ускладнюють вчасне його виконання.

Водночас, суд вважає загальновідомим та нормативно врегульованим питання відносно існування на території України надзвичайних обставин, а саме введення воєнного стану, що неодмінно впливає на спроможність своєчасного ведення розрахунків, обмежує безперешкодне провадження господарської діяльності.

24 лютого 2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 14 березня 2022 року № 133/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

22 травня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 № 2263-ІХ, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 травня 2022 року строком на 90 діб, - до 23 серпня 2022 року.

Воєнний стан це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. У зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбачені статтями 30 34, 38, 39, 41 44, 53 Конституції України, а також вводитися тимчасові обмеження прав і законних інтересів юридичних осіб у межах та обсязі, що необхідні для забезпечення можливості запровадження та здійснення заходів правового режиму воєнного стану, які передбачені частиною першою статті 8 Закону України «Про правовий режим воєнного стану».

Таким чином, в основу судового акту про надання розстрочки або відстрочки виконання рішення суду має бути покладений обґрунтований висновок про наявність обставин, що ускладнюють чи роблять неможливим його виконання.

Приписами ч.ч. 1, 2, 3 статті 86 ГПК України, встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Крім того, згідно ст.331 ГПК України розстрочення та відстрочення виконання судового рішення не може перевищувати одного року з дня ухвалення такого рішення, ухвали, постанови.

З урахуванням підстав, умов та меж надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення судом встановлено, що безпідставне надання відстрочки та розстрочки без обґрунтованих на те мотивів, надане на тривалий період без дотримання балансу інтересів стягувача та боржника, порушує основи судового рішення, яке ухвалене іменем України, позбавляє кредитора можливості захистити свої права, знижує авторитет судового рішення, а тому таке судове рішення не може вважатися законним та справедливим.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 17.05.2005 у справі "Чіжов проти України" (заява N 6962/02) зазначено, що позитивним обов`язком держави є організація системи виконання рішень таким чином, щоб гарантувати виконання без жодних невиправданих затримок, і так, щоб ця система була ефективною і законодавчо, і практично, а нездатність державних органів ужити необхідних заходів для виконання рішення позбавляє гарантій, які закріплені у статті 6 Конвенції.

Приписами ч. ч. 3, 4 ст. 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Статтею 76 Господарського процесуального кодексу України визначено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Враховуючи положення вказаних вище норм процесуального законодавства, при зверненні до суду з заявою про розстрочення виконання судового рішення заявником повинні бути доведені конкретні обставини, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим.

Відповідно до ч. 7 ст. 331 ГПК України про відстрочення або розстрочення виконання судового рішення, встановлення чи зміну способу та порядку його виконання або відмову у вчиненні відповідних процесуальних дій постановляється ухвала, яка може бути оскаржена.

Оцінивши всі наведені обставини та надані відповідачем до заяви про розстрочення виконання рішення суду докази, зважаючи на згоду позивача (стягувача) щодо надання розстрочення виконання рішення суду, суд доходить до висновку про наявність обставин, які ускладнюють виконання рішення суду у даній справі та унеможливлюють сплату відповідачем заборгованості на користь позивача одним разовим платежем на теперішній час, що є підставою для розстрочення виконання судового рішення у даній справі.

Керуючись ст.ст. 234, 331 ГПК України, суд

УХВАЛИВ:

1. Заяву Акціонерного товариства ДТЕК «Західенерго» від 26.05.2022 (вх.№1515/22 від 26.05.2022) про розстрочення виконання рішення суду у справі №914/1237/21 задовольнити.

2. Розстрочити виконання рішення Господарського суду Львівської області від 02.09.2021 з врахуванням постанови Західного апеляційного господарського суду від 11.04.2022 у справі №914/1237/21 на 12 (дванадцять) місяців з дотриманням таких строків та сум оплат:

30.08.2022 216617,65грн;

30.09.2022 216617,65грн;

30.10.2022 216617,65грн;

30.11.2022 216617,65грн;

30.12.2022 216617,65грн;

30.01.2023 216617,65грн;

28.02.2023 216617,65грн;

30.03.2023 216617,65грн;

30.04.2023 216617,65грн;

30.05.2023 216617,65грн;

30.06.2023 216617,65грн;

30.07.2023 - 216617,59грн.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та може бути оскаржена до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, передбачені ст.ст. 254-257 ГПК України.

Веб-адреса сторінки суду http://lv.arbitr.gov.ua на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається.

Суддя Щигельська О.І.