РІШЕННЯ

06 червня 2022 року м. ТернопільСправа № 921/140/22

Господарський суд Тернопільської області

у складі судді Стопника С.Г.

за участю секретаря судового засідання Касюдик О.О.

Розглянув справу

за позовом Керівника Кременецької окружної прокуратури, вул. Словацького, 6а, м.Кременець, Тернопільська область, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області, вул. Шашкевича, 3, м. Тернопіль

до відповідача - Національного природного парку "Кременецькі гори", вул. Осовиця, 12. м. Кременець, Тернопільської області

про стягнення шкоди в сумі 24 640 грн 50 коп, що заподіяна порушенням законодавства про природно-заповідний фонд

За участі представників:

Прокурор: Куліковська Л.Б.

Позивача: Тутов П.А.

Відповідача: Штогрин М.О.

Відповідно ст.222 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) здійснювалося повне фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів, а саме: програмно-апаратного комплексу "Акорд".

В судовому засіданні 06.06.2022 року, відповідно до ст.240 ГПК України, проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

Суть справи: Керівник Кременецької окружної прокуратури, в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Тернопільській області звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовом до Національного природного парку "Кременецькі гори", м. Кременець, Тернопільської області, про стягнення 24 640 грн 50 коп шкоди, що заподіяна порушенням законодавства про природно-заповідний фонд.

Ухвалою суду від 18.03.2022 відкрито провадження у даній справі; постановлено здійснювати її розгляд за правилами загального позовного провадження; призначено підготовче засідання на 18.04.2022 на 10:00 год, встановлено учасникам справи строки для подання відзиву на позов та відповіді на відзив.

В підготовчих засіданнях судом оголошувались перерви до 02.05.2022 до 10:00 год та до 16.05.2022 до 11:00 год, про що постановлено протокольної форми ухвали.

16.05.2022 судом закрито підготовче провадження у даній справі та призначено її до судового розгляду по суті на 27.05.2022 на 10:00 год, який продовжено в судовому засіданні 06.06.2022 після оголошення перерви.

Також, в судовому засіданні 27.05.2022 судом постановлено протокольної форми ухвалу, якою задоволено клопотання позивача (вх.№2789а від 06.05.2022) та клопотання Керівника Кременецької окружної прокуратури (вх.№2978 від 13.05.2022), долучено до матеріалів справи додаткові пояснення та докази (копію претензії за №1-1-21-2862 від 16.07.2021 на суму 11115 грн із копіями розрахунків розміру шкоди, підтвердженням сплати даної шкоди, копію припису №1/1-1-11-1963 від 17.05.2021 з подальшою перепискою, копію запиту Кременецької окружної прокуратури №51-1273вих-22 від 02.05.2022, копію листа Тернопільського обласного центру з гідрометеорології (Тернопільський ЦГМ) №9919-03/10/105 від 03.05.2022).

Позиції учасників процесу.

Представник прокуратури в судовому засіданні 06.06.2022 заявлені вимоги повністю підтримала з підстав, викладених у позовній заяві, з урахуванням відповіді на відзив (вх.№2431 від 20.04.2022) та посилаючись на наявні в матеріалах справи докази.

В обґрунтування позову, зокрема, вказує на те, що за результатами перевірки, проведеної у період з 06.05.2021 по 13.05.2021 Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області на предмет дотримання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища НПП "Кременецькі гори" складено Акт №8/005 від 13.05.2021, у якому зафіксовано ряд порушень вимог природоохоронного законодавства, зокрема, встановлено, що: на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення - у кварталі 41 виділ 7 площа 0,1 га здійснювалася інша господарська рубка 2021 року ліквідація аварійної ситуації (контрольним переліком пнів зрізаних дерев обліковано 4 пні дерев породи ясен) без ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення; у кварталі 47 виділ 17 площа 0,1 га здійснювалася інша господарська рубка (розчистка ЛЕП) 2020 року (контрольним переліком обліковано 6 пнів зрізаних дерев породи береза та недоруб 1 дерева породи береза) без ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення. При цьому, просить суд врахувати, що Акт перевірки №8/005 від 13.05.2021, хоч і підписаний із зауваженнями, однак відповідачем не оскаржений і є чинним. Розмір шкоди заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд внаслідок рубки дерев без наявності ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення розрахований у відповідності до вимог Постанови Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд" і становить 24 640,50 грн (в тому числі за порушення у кварталі 41 виділ 7 9283,50 грн, у кварталі 47 виділ 17 15357 грн), які прокурор просить стягнути з відповідача.

Представник позивача заявлені вимоги прокурора повністю підтримав з підстав, зазначених також у відповіді на відзив (вх. №2588 від 28.04.2022) та додаткових поясненнях (вх.№2789а від 06.05.2022). Просить суд врахувати, що відповідно до п.1.6 Роз`яснення Вищого арбітражного суду України №02-5/744 від 27.06.2001 "Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища", вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарському суду слід виходити з презумпції вини правопорушника. Отже, позивач не повинен доводити наявність вини відповідача у заподіянні шкоди навколишньому природному середовищу, навпаки, відповідач повинен довести, що у діях його працівників відсутня вина у заподіянні шкоди. Вважає, що відповідач не довів належного виконання ним вимог природоохоронного законодавства та законодавства про природно-заповідний фонд при проведенні своєї господарської діяльності, а також не довів відсутність вини у своїх діях, внаслідок чого були завдані збитки у заявленому до стягнення розмірі.

Представник відповідача проти позовних вимог повністю заперечив з підстав, викладених також у відзиві на позовну заяву (вх.№2021 від 31.03.2022), запереченнях на відповідь на відзив (вх.№2584 від 28.04.2022, №2789 від 06.05.2022, №2790 від 06.05.2022) та запереченнях на додаткові пояснення (вх.№2979 від 13.05.2022).

Зокрема, вказує на те, що висновки, зроблені Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області в Акті, є безпідставними, зроблені на підставі неповного з`ясування та дослідження всіх обставин та не відповідають вимогам чинного законодавства. Стверджує, що вищезазначені інші господарські рубки проводились виключно з метою ліквідації аварійних ситуацій та запобігання в подальшому потраплянню населення даної територіальної одиниці в небезпечні ситуації, що в свою чергу могло призвести до загрози життю та здоров`ю осіб, які перебувають (мешкають) в даній територіальній одиниці. На підтвердження наявності аварійних ситуацій посилається на лист ВАТ "Кременецький район електромереж" №259 від 18.12.2020 та лист Служби автомобільних доріг у Тернопільській області №11-19/241 від 12.02.2021. Окрім того, зсилається на інформацію Національного лісотехнічного університету України щодо результатів обстеження лісостанів із всиханням ясена на території НПП "Кременецькі гори". У відповідності до вимог Положення "Про національний природний парк "Кременецькі гори", затвердженого наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України №102 від 31.08.2020, в разі термінової необхідності за рішенням науково-технічної ради Парку на території заповідної зони можуть проводитись заходи, спрямовані на охорону природних комплексів, ліквідацію наслідків аварій, стихійного лиха не передбачені Проектом організації території. Для ліквідації наслідків аварій та стихійного лиха, в результаті яких виникає пряма загроза життю людей чи знищення заповідних природних комплексів, особливо терміново заходи здійснюються за рішенням адміністрації Парку. У випадку невжиття працівниками НПП "Кременецькі гори" заходів щодо ліквідації аварійних ситуацій, останні могли бути притягнені до відповідальності згідно зі статтею 64 Закону України "Про природно-заповідний фонд". Передбачити утворення аварійної ситуації та виготовити ліміти на даних ділянках заздалегідь фізично неможливо, адже згідно з Положенням про порядок установлення лімітів та Інструкції про застосування порядку установлення лімітів необхідно в першу чергу рішення науково-технічної ради НПП "Кременецькі гори", яка складається з членів з різних регіонів та скликається 2-4 рази в рік. Також, зазначає, що загальновідомим є факт, що в грудні 2020 року, січні-березні 2021 року був локдаун, спричинений коронавірусною інфекцією (COVID-19), що в свою чергу унеможливило зібрати науково-технічну раду в день виникнення аварійної ситуації. Акт перевірки є службовим документом, що підтверджує факт проведення перевірки та є носієм доказової інформації про виявлені порушення, а відтак не породжує для відповідача настання будь-яких юридичних наслідків, що в свою чергу виключає можливість його оскарження в судовому порядку. Щодо виданого припису №1/1-1-11-1963 від 17.05.2021, то такий відповідачем не оскаржувався, оскільки в жодному пункті припису не згадується про проведення інших господарських рубок у кварталі 47 виділу 17 та кварталі 41 виділу 7 Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення. Просить відмовити в задоволенні позову.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши представників учасників процесу, господарський судом встановлено наступне:

Відповідно до ст.35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Згідно Положення про Державну екологічну інспекцію України, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 19.04.2017 №275 (п.п.1, 7), остання є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра захисту довкілля та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи.

Державна екологічна інспекція у Тернопільській області є територіальним органом Державної екологічної інспекції України і їй підпорядковується (п.1 Положення про Державну екологічну інспекцію у Тернопільській області, затвердженого наказом Державної екологічної інспекції України №53 від 02.02.2021). Повноваження Інспекції поширюються на територію Тернопільської області.

Згідно зі ст.34 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" завдання контролю у галузі охорони навколишнього природного середовища полягають у забезпеченні додержання вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища всіма державними органами, підприємствами, установами та організаціями, незалежно від форм власності і підпорядкування, а також громадянами.

Як свідчать матеріали справи, за результатом проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання - Національним природним парком "Кременецькі гори", вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, в термін з 06 по 13 травня 2021 року (на підставі виконання Плану здійснення заходів державного нагляду (контролю) Державної екологічної інспекції України на 2021 рік, затвердженого наказом від 27.11.2020 за №454, згідно наказу Державної екологічної інспекції у Тернопільській області від 30.04.2021 за №143 та направлення на проведення планової перевірки від 30.04.2021 за №159), посадовими особами Державної екологічної інспекції у Тернопільській області складено Акт №8/005 від 13.05.2021.

Вказаним Актом, серед іншого, встановлено, що в лісових насадженнях Національного природного парку "Кременецькі гори" по Маслятинському природоохоронному науково-дослiдному вiддiленні виявлено порушення вимог ст.9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" - рубку дерев без наявності ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, а саме:

- У кварталі 41 виділ 7, площа 0,1 га Інша рубка 2021 року (ліквідація аварійної ситуації). Рубка призначена на підставі акту огляду території від 09.02.2021 та рішення Бюро НТР НПП "Кременецькі гори" від 10.02.2021. Спеціальне використання природних ресурсів на виділеній ділянці проведено за спеціальним дозволом лісорубним квитком №1 від 10.02.2021 серія ТЕ ЛРК №002248, виданим НПП "Кременецькі гори". Спеціальне використання природних ресурсів під час проведення господарської рубки здійснено без ліміту та дозволу на спеціальне використання ресурсів в межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення (НПП "Кременецькі гори"), виданих згідно вимог ст.9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд". Площа рубки відмежована в натурі діляночними стовпчиками з відповідними написами. Технологічну карту на лісосіку до початку її розробки складено. Вимоги до технологічних процесів лісосічних робіт дотримані. Рубка завершена, заготовлена деревина вивезена, порубкові залишки поскладовані у купи. Акт огляду місць заготівлі деревини від 01.04.2021 року.

На ділянці проведено контрольний перелік пнів зрізаних дерев, яким обліковано: - 4 пні (вітровальні) дерева породи ясен (діаметри пнів: 34 см, 50 см, 44 см, 40 см) та 1 ростуче дерево породи ясен з відміткою на стовбурі категорії технічної придатності деревини та клеймом відведення дерева у рубку, проставленому у кореневій лапі.

До матеріалів справи долучено копію лісорубного квитка №1 від 10.02.2021 серія ТЕ ЛРК №002248, виданого НПП "Кременецькі гори" на підставі Акту огляду території від 05.02.2021 та рішення бюро НТР (Науково-технічної ради) Парку від 10.02.2021 року. У вказаному документі зазначено спосіб рубки ліквідація аварійної ситуації, місце квартал 41, виділ 7, площа 0,1 га.

Як зазначено в Акті огляду території від 05.02.2021, складеному начальником відділу державної охорони ПЗФ Росіцьким А.Я. спільно з провідним інженером з охорони природних екосистем Павлюком В.Й., в результаті проведеного огляду в кварталі 41, виділ 7 Маслятинського ПНДВ Національного природного парку "Кременецькі гори", що на землях Великомлинівецької сільської ради, після буревію, який трапився вночі 05.02.2021 виявлено 4 вітровальних дерева породи ясен звичайний (28 см, 32 см, 36 см, 40 см), одне з яких лежить на проїжджій частині автодороги "Доманове-Ковель-Чернівці-Тереблече". Вказані дерева вирішено перевезти на територію Парку та після оприбуткування у встановленому порядку використати на господарські потреби установи.

Щодо виявленого Інспекцією на вказаній ділянці одного відклеймованого ростучого дерева породи ясен з відміткою на стовбурі категорії технічної придатності деревини, начальник відділу державної охорони ПЗФ Росіцький А.Я. начальнику Державної екологічної інспекції у Тернопільській області пояснив, що з метою запобігання виникнення аварійної ситуації, пов`язаної з падінням вітровальних дерев на проїжджу частину та загрози життю та здоров`ю оточуючих, у вказаних насадженнях проведено відвід дерев у рубку, що потенційно можуть створювати загрозу падіння. Вказані матеріали відводів затверджені рішенням №33 науково-технічної ради Парку від 26.03.2021 та з пакетом документів відправлено до Міндовкілля для затвердження лімітів на використання природних ресурсів у межах ПЗФ на 2021 рік листом за №98 від 07.04.2021. Вказана рубка буде здійснена після затвердження лімітів 2021 року та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів згідно з чинними нормативно-правовими актами.

Також, в матеріалах справи наявний лист №11-19/241 від 12.02.2021, у якому Служба автомобільних доріг у Тернопільській області зазначила, що автомобільна дорога загального користування державного значення М-19 Доманове-Ковель-Чернівці-Тереблече (ділянка обхід м.Кременець) суміжна з Національним природним парком "Кременецькі гори". Дерева висотою біля 20,0 метрів, що знаходяться на території парку, під час сильних вітрів ламаються і падають на проїзну частину, чим створюють загрозу для учасників дорожнього руху та пошкоджують елементи дорожньої інфраструктури (транспортні огородження, дорожні знаки та лінії освітлення). Для забезпечення безпеки дорожнього руху та виправлення становища, Служба автомобільних доріг у Тернопільській області просить провести роботи з видалення вищезазначених дерев (на листі проставлена резолюція 09.03.2021).

- У кварталі 47 виділ 17, площа 0,1 га Інша господарська рубка (розчистка ЛЕП (ліній електропередач) 2020 року. Рубка призначена на підставі акту огляду території від 23.12.2020 року та листа Кременецького району електромереж від 18.12.2020. Спеціальне використання природних ресурсів на виділеній ділянці проведено за спеціальним дозволом лісорубним квитком №6 від 24.12.2020 року серія ТЕ ЛРК №002247, виданим НПП "Кременецькі гори". Спеціальне використання природних ресурсів під час проведення іншої господарської рубки (розчистка ЛЕП) здійснено без ліміту та дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду загальнодержавного значення (НПП "Кременецькі гори"), виданих згідно вимог ст.9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд". Площа рубки відмежована в натурі діляночними стовпчиками з відповідними написами. Вимоги до технологічних процесів лісосічних робіт дотримані. Рубка завершена, заготовлена деревина вивезена, порубкові залишки поскладовані у купи. Акт огляду місць заготівлі деревини від 31.12.2020 року.

На ділянці проведено контрольний перелік пнів зрізаних дерев, яким обліковано: - 6 пнів зрізаних дерев породи береза (діаметрами 46 см, 20 см, 24 см, 34 см, 40 см, 22 см) та недоруб (призначене у рубку та своєчасно не зрізане) 1 дерева породи береза.

До матеріалів справи долучено копію лісорубного квитка №6 від 24.12.2020 року серія ТЕ ЛРК №002247, виданого НПП "Кременецькі гори" на підставі аварійної ситуації, листа Кременецького РЕМ №259 та акту обстеження. У вказаному документі зазначено спосіб рубки ІГР (розчищення ЛЕП), місце квартал 47, виділ 17, площа 0,1 га.

В матеріалах справи наявна копія листа Кременецького РЕМ ВАТ "Тернопільобленерго" №259 від 18.12.2020, у якому останній повідомив про те, що 13.12.2020 внаслідок складних погодніх умов (сильне обледеніння дерев) на ЛЕП-10 кВ Ф36 від ПС-35/10 "Кременець" впали дерева, що проростали поза охоронною зоною даної лінії. Внаслідок цього дана лінія електропередач напругою 10 кВ була аварійно вимкнена, що стало причиною недовідпуску електроенергії споживачам, в т.ч. і НПП "Кременецькі гори". У зв`язку з наведеним, просить провести порізку цих дерев та інших дерев, що можуть загрожувати падінню на ЛЕП-10 кВ та спричинити недовідпуск електроенергії та аварійну ситуацію. Лист отримано відповідачем 23.12.2020 (вх.№43).

23.12.2020, відповідно до листа Кременецького РЕМ №259 від 18.12.2020, комісією у складі начальника Маслятинського ПНДВ Ляшука І.С., інженера з охорони тваринного світу Ярмощука Б.М. та провідного інженера з охорони природних екосистем Павлюком В.Й. було оглянуто територію Національного природного парку "Кременецькі гори", а саме квартал 47, що на землях на землях Великомлинівецької сільської ради, і виявлено небезпечні дерева породи береза, які загрожують падінню на ЛЕП 10 кВ та можуть спричинити аварійну ситуацію. Вказані дерева були відведені в рубку та відклеймовані клеймом Маслятинського ПНДВ.

Як вказується у позовній заяві, видані НПП "Кременецькі гори" лісорубний квиток №1 від 10.02.2021 серія ТЕ ЛРК №002248 та лісорубний квиток №6 від 24.12.2020 серія ТЕ ЛРК №002247 суперечать вимогам ст.9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" та не є належними документами дозвільного характеру, що засвідчують право використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, а тому вчинена рубка дерев є незаконною.

- 13.05.2021 державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Тернопільської області Дудою В.І. відносно начальника відділу державної охорони природно-заповідного фонду Національного природного парку "Кременецькі гори" Росіцького А.Я. складено протокол про адміністративне правопорушення №005240, у якому зазначено про те, що останній порушив правила охорони та використання території Національного природного парку "Кременецькі гори", а саме: видав спеціальний дозвіл - лісорубний квиток серії ТЕ ЛРК №002248 від 10.02.2021 на проведення іншої господарської рубки 2021 року ліквідація аварійної ситуації; та спеціальний дозвіл - лісорубний квиток серії ТЕ ЛРК №002247 від 24.12.2020 на проведення іншої господарської рубки 2020 року розчистка ЛЕП в лісових насадженнях Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення НПП "Кременецькі гори" без наявності лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, що є порушенням ст.7, ч.ч. 3, 4 ст.9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", п.4.5 розділу 4 Положення про національний природний парк "Кременецькі гори".

Другий екземпляр вказаного Протоколу отримано Росіцьким А.Я. (про що свідчить відповідна відмітка останнього).

- Постановою Кременецького районного суду Тернопільської області від 03.06.2021 у справі №601/1193/21 провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 91 КУпАП закрито на підставі п.7 ч.1 ст.247 КУпАП за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 КУпАП.

Як зазначено у постанові суду, з протоколу про адміністративне правопорушення серії №005240 від 13.05.2021 вбачається, що ОСОБА_1 порушив правила охорони та використання території національного природного парку "Кременецькі гори", а саме видав спеціальні дозволи: лісорубний квиток серії ТЕ АРК №002248 від 10.02.2021 на проведення господарської рубки 2021 року; лісорубний квиток серії ТЕ АРК №002247 від 24.12.2020 на проведення іншої господарської рубки 2020 року, що є порушенням ст.7, п. 4.3.4 ст. 9 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", п.45 розділу 4 Положення "Про національний природний парк "Кременецькі гори".

Поряд з цим, оскільки правопорушення вчинені 24.12.2020 та 10.02.2021, а справа надійшла до суду 19.05.2021, судом провадження в справі про адміністративне правопорушення закрито у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 КУпАП.

Звертаючись із даним позовом, Керівник Кременецької окружної прокуратури просить врахувати, що з правового аналізу ст.38 КУпАП вбачається, що її застосування можливе лише у випадку наявності вини особи у вчиненні правопорушення, адже у разі відсутності вини особи в скоєнні правопорушення, провадження у справі підлягає припиненню на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП - через відсутність події і складу адміністративного правопорушення, відтак така обставина як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків притягнення до адміністративної відповідальності, передбачених ст.38 КУпАП, не є реабілітуючою, тобто не є обставиною, яка спростовує факт наявності вини у вчиненні правопорушення.

- Також, з метою усунення виявлених недоліків та порушень, виявлених під час проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання - Національним природним парком "Кременецькі гори", вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, проведеного в термін з 06 по 13 травня 2021 року, Інспекцією видано припис за №1/1-1-11-1963 від 17.05.2021, в п.4 якого зазначено: "Спеціальне використання природних ресурсів у межах території НПП "Кременецькі гори" здійснювати в межах ліміту на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного Фонду, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, а також на підставі дозволів виданих обласною державною адміністрацією"; термін виконання припису до 13.08.2021 року, постійно.

Даний припис було вручено особисто в.о. директора НПП "Кременецькі гори" Штогрину М.О., про що свідчить відповідна відмітка на документі, та в судовому порядку не оскаржувався.

Листом №157 від 15.06.2021 відповідач повідомив Державну екологічну інспекцію в Тернопільській області про виконання зазначеного припису в частині ліквідації засміченості гіллям та побутовим сміттям у кв.46 вид.12 та кв.47 вид.16 Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення (п.3 припису)

Листом №217 від 13.08.2021, щодо виконання припису №1/1-1-11-1963 від 17.05.2021, відповідач повідомив Державну екологічну інспекцію в Тернопільській області, зокрема, про те, що спеціальне використання природних ресурсів у межах території НПП "Кременецькі гори" здійснюється в межах ліміту №117/2021 від 17.06.2021 на використання природних ресурсів. Подано документи в управління екології та природних ресурсів Тернопільської обласної державної адміністрації на отримання дозволу на спеціальне використання природних ресурсів. Також, повідомив про те, що працівниками національного природного парку "Кременецькі гори" постійно забезпечується охорона території природних комплексів Парку від порушень природоохоронного законодавства (незаконних рубок дерев, привласнення буреломної та вітровальної деревини: квартал 36 виділ 5, квартал 36 виділ 6, квартал 41 виділ 7 Маслятинського ПНДВ) шляхом проведення оперативно-профілактичних рейдів.

Як вказує відповідач, зазначений припис Державної екологічної інспекції в Тернопільській області ним не оскаржувався, оскільки у останньому не вказувалось про конкретні виявлені порушення при ліквідації аварійних ситуацій, а саме про факт порушення законодавства при здійсненні інших господарських рубок - ліквідацій аварійних ситуацій у кварталі 47 виділ 17 та кварталі 41 виділ 7 Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення. Вважає, що усі пункти припису №1/1-1-11-1963 від 17.05.2021 ним виконано в повному обсязі.

- Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України №541 від 24.07.2013 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природний-заповідний фонд" проведено розрахунок розміру шкоди, завданої в результаті порушення НПП "Кременецькі гори" законодавства про природний-заповідний фонд, яка складає 24 640,50 грн (в тому числі у кварталі 41 виділ 7 9283,50 грн, у кварталі 47 виділ 17 - 15357 грн).

- Інспекцією направлено на адресу НПП "Кременецькі гори": претензію за №1-1-21-2862 від 16.07.2021 на суму 11 115 грн (стосовно інших вказаних в Акті №8/005 від 13.05.2021 порушень, які не стосуються предмету спору) і яку відповідачем сплачено в повному обсязі (відповідні докази долучено до матеріалів справи), а також претензію №1-1-21-2860 від 16.07.2021 на суму 24 640 грн 50 коп (стосовно порушень, зазначених у позовній заяві) і яка останнім залишена без задоволення.

- За фактом проведення посадовими особами НПП "Кременецькі гори" рубки дерев у кварталі 41, виділ 7, площею 0,1 га на земельних ділянках лісового фонду, на які відсутні правовстановлюючі документи, відкрито кримінальне провадження №0000002 від 01.04.2021 за ч.2 ст.364 КК України.

Оскільки відповідачем в добровільному порядку не відшкодовано шкоду в сумі 24640,50 грн, заподіяну внаслідок порушення законодавства про природно-заповідний фонд, а також враховуючи неналежне здійснення Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області (як органом, уповноваженим на виконання функцій держави у спірних правовідносинах) повноважень щодо здійснення захисту інтересів держави, що проявилось у неподанні позову до НПП "Кременецькі гори" про стягнення шкоди у вказаному розмірі, Керівник Кременецької окружної прокуратури на підставі ст.23 Закону України "Про прокуратуру" звернувся до господарського суду із даним позовом.

Суд, оцінивши на підставі ст.86 ГПК України наявні в матеріалах справи докази, дослідивши норми чинного законодавства, що регулюють розглядувані правовідносини, прийшов до висновку, що позовні вимоги до задоволення не підлягають, виходячи з такого.

Відповідно до ст.11 Цивільного кодексу України підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є завдання (заподіяння) майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі.

Згідно з приписами ст.16 ЦК України одним із способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків (шкоди).

Статтею 1166 ЦК України визначені загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду. Так, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Для застосування такої міри відповідальності, як відшкодування шкоди, потрібна наявність повного складу цивільного правопорушення, як-то: протиправна поведінка; шкідливий результат такої поведінки (шкода); причинний зв`язок між протиправною поведінкою та збитками (шкодою); вина правопорушника. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.

Відшкодування шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодуванням позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

В деліктних правовідносинах на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди (така ж правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 12.10.2018 у справі №925/119/18 та від 22.07.2019 року у справі №909/374/18).

Приписами статті 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність (ч.1).

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (ч.4).

Частиною 1 ст.69 вказаного Закону визначено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до статті 5 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і невикористовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси. Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України.

Згідно з ч.1 ст.3 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" до природно-заповідного фонду України входять природні території та об`єкти - природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища; штучно створені об`єкти - ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки, пам`ятки природи, парки-пам`ятки садово-паркового мистецтва.

Частиною 3 ст.7 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" передбачено, що на землях природно-заповідного фонду та іншого природоохоронного або історико-культурного призначення забороняється будь-яка діяльність, яка негативно впливає або може негативно впливати на стан природних та історико-культурних комплексів та об`єктів чи перешкоджає їх використанню за цільовим призначенням.

Відповідно до ст.60 Закону України "Про природно-заповідний фонд" охорона природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків, а також ботанічних садів, дендрологічних парків, зоологічних парків, парків-пам`яток садово-паркового мистецтва загальнодержавного значення, а також регіональних ландшафтних парків, управління якими здійснюється спеціальними адміністраціями, покладається на служби їх охорони, які входять до складу служби державної охорони природно-заповідного фонду України. Положення про службу державної охорони природно-заповідного фонду України затверджується Кабінетом Міністрів України.

Охорона територій та об`єктів природно-заповідного фонду інших категорій покладається на підприємства, установи та організації, у віданні яких вони перебувають. У разі необхідності їх охорона може покладатися на служби державної охорони розташованих поблизу природних заповідників, біосферних заповідників, національних природних парків та регіональних ландшафтних парків.

Частиною 1 ст.62 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" визначено, що державний контроль за додержанням режиму територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення та охорони природних ресурсів, посадовими особами служби державної охорони природно-заповідного фонду України та іншими уповноваженими законом державними органами.

Національний природний парк "Кременецькі гори" (далі - Парк) створений відповідно до Указу Президента України від 11.12.2009 №1036 "Про створення національного природного парку "Кременецькі гори" та є територією природно-заповідного фонду загальнодержавного значення.

Парк є бюджетною, неприбутковою, природоохоронною, рекреаційною, культурно-освітньою, науково-дослідною установою і входить до складу природно-заповідного фонду України, охороняється як національне надбання, щодо якого встановлюється особливий режим охорони, відтворення та використання; відноситься до сфери управління Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України (п.п.1.2, 1.3 Положення про національний природний парк "Кременецькі гори", затвердженого Наказом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 31.08.2020 №102).

Загальна площа Парку становить 6951,2 гектара земель, у тому числі 3968,6 гектара земель, що надаються у постійне користування Парку, та 2982,6 гектара земель, що включаються до його складу без вилучення у землекористувачів (п.1.6 Положення).

Ділянки землі та водного простору з усіма природними ресурсами та об`єктами вилучаються з господарського використання і надаються в користування Парку у порядку, встановленому законодавством (п.1.7 Положення).

Пунктами 2.1, 2.2 Положення передбачено, що Парк створений з метою збереження цінних природних та історико-культурних комплексів і об`єктів, що мають важливе природоохоронне, наукове, естетичне, рекреаційне та оздоровче значення. Основними завданнями Парку є: збереження та відтворення цінних природних та історико-культурних комплексів та природних об`єктів Північного Поділля, зокрема видів тваринного і рослинного світу та природних оселищ, занесених до Червоної книги України та міжнародних Червоних списків, включаючи реліктові екстразональні степові рослинні угрупування та букові лісостани, підтримання та забезпечення екологічної природної рівноваги в регіоні; створення умов для організованого туризму, відпочинку та інших видів рекреаційної діяльності в природних умовах з додержанням режиму охорони заповідних комплексів та об`єктів; організація та здійснення науково-дослідних робіт, у тому числі з вивчення природних комплексів та їх змін в умовах рекреаційного використання, розроблення та впровадження наукових рекомендацій з питань охорони навколишнього природного середовища, відтворення окремих видів флори та фауни, відновлення порушених екосистем, управління та ефективного використання природних ресурсів, організації та проведення моніторингу ландшафтного та біологічного різноманіття; проведення екологічної освітньо-виховної роботи.

Відповідно до п.п. 3.1, 3.2 вказаного Положення, управління Парком здійснюється відповідно до вимог законодавства спеціальною адміністрацією, яку очолює директор, який призначається та звільняється з посади Міністром захисту довкілля та природних ресурсів України у порядку, передбаченому законодавством.

Пунктом 4.5. Положення визначено, що використання природних ресурсів на території Парку здійснюється у загальному та спеціальному порядках. Загальне використання природних ресурсів здійснюється відповідно до цього Положення, Проекту організації території та з урахуванням вимог режиму території. Забезпечення додержання режиму території Парку під час використання природних ресурсів у загальному порядку покладається на його Адміністрацію. Спеціальне використання природних ресурсів у межах території Парку здійснюється на підставі дозволів, виданих Тернопільською обласною державною адміністрацією у межах лімітів, затверджених Міндовкілля.

Функціональне зонування території Парку здійснюється відповідно до Проекту організації території, що затверджується в установленому порядку Міндовкілля (п.4.2. Положення "Про Національний природний парк "Кременецькі гори").

Відповідно до п.4.3.1 Положення, в разі термінової необхідності за рішенням НТР Парку на території заповідної зони можуть проводитись заходи, спрямовані на охорону природних комплексів, ліквідацію наслідків аварій, стихійного лиха, не передбачені Проектом організації території. Для ліквідації наслідків аварій та стихійного лиха, в результаті яких виникає пряма загроза життю людей чи знищення заповідних природних комплексів, особливо терміново заходи здійснюються за рішенням адміністрації Парку.

Згідно з ч.2 ст.19 Лісового кодексу України (далі - ЛК України) постійні лісокористувачі зобов`язані: забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів; дотримуватися встановленого законодавством режиму використання земель; забезпечувати охорону типових та унікальних природних комплексів і об`єктів, рідкісних і таких, що перебувають під загрозою зникнення, видів тваринного і рослинного світу, рослинних угруповань, сприяти формуванню екологічної мережі відповідно до природоохоронного законодавства; забезпечувати безперешкодний доступ до об`єктів електромереж, інших інженерних споруд, які проходять через лісову ділянку, для їх обслуговування.

Статтею 65 ЛК України передбачено, що використання лісових ресурсів може здійснюватися в порядку загального і спеціального використання.

Так, відповідно до ст.67 ЛК України, у порядку спеціального використання можуть здійснюватися такі види використання лісових ресурсів: заготівля деревини; заготівля другорядних лісових матеріалів; побічні лісові користування; використання корисних властивостей лісів для культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних, туристичних і освітньо-виховних цілей, потреб мисливського господарства, проведення науково-дослідних робіт. Законодавством України можуть передбачатися й інші види спеціального використання лісових ресурсів. Спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється в межах лісових ділянок, виділених для цієї мети. Порядок та умови здійснення спеціального використання лісових ресурсів встановлюються Кабінетом Міністрів України.

Згідно з ч.ч. 1-7 ст.69 ЛК України, спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства. Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом. Спеціальний дозвіл видається власниками лісів або постійними лісокористувачами у встановленому порядку також на проведення інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства. Форми спеціальних дозволів і порядок їх видачі затверджуються Кабінетом Міністрів України. Рішення про видачу або відмову у видачі спеціального дозволу на використання лісових ресурсів приймається протягом одного місяця з дня подання документів власником лісу або лісокористувачем.

Статтею 100 Лісового кодексу України встановлено, що порядок охорони, захисту, використання та відтворення лісів на землях природно-заповідного фонду визначається відповідно до Закону України "Про природно-заповідний фонд України", цього Кодексу та інших актів законодавства.

Згідно з частинами 1-4, 7, 8, 10, 11, 15 статті 9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду здійснюється в межах ліміту та на підставі дозволу на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Перелік встановлених цим Законом видів використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду і порядок їх використання визначаються режимом територій та об`єктів природно-заповідного фонду.

Спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення здійснюється в межах ліміту на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, затвердженого центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища, а також на підставі дозволів.

Спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення здійснюється на підставі дозволів, що видаються органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища, обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями.

Порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів і встановлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення визначається Кабінетом Міністрів України. Видача дозволів на спеціальне використання природних ресурсів здійснюється на безоплатній основі.

Видача дозволів здійснюється на підставі клопотання (заявки) природокористувача, погодженого із власником або постійним користувачем земельної ділянки та заінтересованими органами.

Здійснення господарської та іншої діяльності за декларативним принципом заборонено.

Дозвіл видається після затвердження лімітів протягом місяця з моменту подання клопотання. Підставами для відмови у видачі дозволу є відсутність затвердженого в установленому порядку ліміту, порушення умов природокористування та режиму території природно-заповідного фонду.

Проведення рубок формування і оздоровлення лісів, інших видів рубок здійснюється в межах затверджених планів та на підставі рішень науково-технічних рад установ природно-заповідного фонду згідно з лімітом на використання природних ресурсів на підставі дозволів.

Законом України "Про Перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності" визначено, що документом дозвільного характеру у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду є дозвіл на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду (законодавчий акт Закону України "Про природно-заповідний фонд") (п.36 Переліку документів дозвільного характеру).

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.08.1992 №459 затверджено Положення про порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, яке (п.1) визначає порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду, крім лісових та водних ресурсів, підприємствам, установам, організаціям і громадянам. Видача дозволів на спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється відповідно до Порядку видачі спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів.

Порядок та умови здійснення спеціального використання лісових ресурсів, в тому числі у межах території та об`єктів природно-заповідного фонду, врегульований постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2007 №761 "Про врегулювання питань щодо спеціального використання лісових ресурсів".

В п.1 Порядку вказано, що цей Порядок визначає умови і механізм спеціального використання лісових ресурсів - заготівлі деревини під час проведення рубок головного користування, другорядних лісових матеріалів, побічних лісових користувань та використання корисних властивостей лісів.

Згідно п.2 Порядку підприємства, установи, організації і громадяни, які здійснюють спеціальне використання лісових ресурсів (далі - лісокористувачі), зобов`язані: проводити роботи способами, що не спричиняють ерозії ґрунту, негативного впливу на стан водойм та інших природних об`єктів; дотримуватися правил протипожежної безпеки в місцях проведення робіт, здійснювати протипожежні заходи, а у випадках виникнення лісових пожеж - їх гасіння; не допускати захаращення лісових ділянок, суміжних з лісосіками та територіями, які розчищаються для будівництва та інших потреб; забезпечувати збереження підросту і не призначених для рубки дерев; забезпечувати збереження та не допускати пошкодження межових, квартальних, ділянкових стовпів, осушувальних мереж, меліоративних та інших споруд, розташованих на ділянках, відведених для користування; незалежно від виду рубки проводити очищення лісосік від порубкових решток способами і в строки, визначені Міндовкіллям за поданням Держлісагентства, погодженим з обласними, Київською та Севастопольською міськими держадміністраціями, органом виконавчої влади з питань охорони навколишнього природного середовища Автономної Республіки Крим; не залишати недоруби (не вирубані своєчасно призначені для рубки окремі дерева або групи дерев на розпочатих рубкою лісосіках) та заготовлену деревину на місцях рубок після закінчення строків її заготівлі і вивезення; виконувати інші вимоги, передбачені цим Порядком та іншими нормативно-правовими актами з питань спеціального використання лісових ресурсів.

Пунктом 3 Порядку передбачено, що заготівля деревини під час проведення рубок головного користування здійснюється з дотриманням принципів безперервного, невиснажливого і раціонального використання лісових ресурсів, збереження умов відтворення високопродуктивних деревостанів, їх екологічних та інших корисних властивостей.

Відповідно до п.16 Порядку у лісах без заподіяння їм шкоди може здійснюватися заготівля другорядних лісових матеріалів (живиці, пнів, лубу та кори, деревної зелені, деревних соків).

До побічних лісових користувань належать: заготівля сіна, випасання худоби, розміщення пасік, заготівля дикорослих плодів, горіхів, грибів, ягід, лікарських рослин, збирання лісової підстилки, заготівля очерету (п.23 Порядку).

Використання корисних властивостей лісів для культурно-оздоровчих, рекреаційних, спортивних, туристичних і освітньо-виховних цілей та проведення науково-дослідних робіт здійснюється з урахуванням вимог щодо збереження лісового середовища та природних ландшафтів, з дотриманням правил архітектурного планування приміських зон і санітарних вимог (п.31.Порядку).

В даному випадку, у кварталі 41 виділ 7, та у кварталі 47 виділ 17 мали місце інші господарські рубки - ліквідація аварійної ситуації та розчистка ЛЕП (про що констатується в Акті №8/005 від 13.05.2021), що до рубок головного користування, заготівлі другорядних лісових матеріалів, побічних лісових користувань та використання корисних властивостей лісів не відноситься.

Предметом спору у даній справі є притягнення відповідача до цивільно-правової відповідальності шляхом відшкодування шкоди внаслідок порушення норми ст.9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України".

Здійснюючи правову оцінку спірних правовідносин, суд вказує, що предметом доведення у даній справі є, перш за все, встановлення наявності чи відсутності з боку відповідача факту протиправності дій відповідача, які спричинили заявлену до стягнення шкоду.

Так, як вже зазначалось вище, під час проведення Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області перевірки у період з 06 по 13.05.2021, було встановлено інші господарські рубки на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення у кварталі 41 виділ 7, площа 0,1 га, та кварталі 47 виділ 17, площа 0,1 га, що відбулися 10.02.2021 та 24.12.2020, які були здійснені на підставі лісорубних квитків серії ТЕ ЛРК №002248 від 10.02.2021 та серії ТЕ ЛРК №002247 від 24.12.2020, виданих НПП "Кременецькі гори".

Як вказується у позовній заяві, вищевказані лісорубні квитки видані НПП "Кременецькі гори" з порушенням вимог ст.9-1 Закону України "Про природно-заповідний фонд України", Закону України "Про перелік документів дозвільного характеру у сфері господарської діяльності", постанови Кабінету Міністрів України від 10.08.1992 №459 "Про порядок видачі дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду і встановлення лімітів використання ресурсів загальнодержавного значення", положень про заповідні об`єкти.

Відповідачем проведено рубку дерев без наявності на момент здійснення такої лімітів та дозволів на спеціальне використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, а тому вчинена вирубка дерев є незаконною.

Незважаючи те, що рубка дерев на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення у кварталі 41 виділ 7, площа 0,1 га та кварталі 47 виділ 17, площа 0,1 га відбулася, відповідно, 10.02.2021 та 24.12.2020, дирекція НПП "Кременецькі гори" звернулася із клопотанням до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України про затвердження лімітів на використання природних ресурсів в межах Парку на 2021 рік лише 07.04.2021, тобто після проведення рубки дерев.

Як вказує відповідач, ліквідація ним аварійних ситуацій, які склалися внаслідок погодних умов у кварталі 41 виділ 7 та кварталі 47 виділ 17 на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення, шляхом проведення інших господарських рубок та прибирання деревини з відповідних ділянок відповідної територіальної одиниці - це, насамперед, вимушені кроки з метою збереження життя та здоров`я населення та життєдіяльності Кременеччини вцілому.

В підтвердження наявності аварійних ситуацій на території Кременеччини посилається на лист ВАТ "Кременецький район електромереж" від 18.12.2020 №259 та лист Служби автомобільних доріг у Тернопільській області від 12.02.2021 №11-19/241.

Так, як вже зазначалось вище, листом від 18.12.2020 №259 Кременецький район електромереж" повідомив, що 13.12.2020 внаслідок складних погодніх умов (сильне обледеніння дерев) на ЛЕП-10 кВ Ф36 від ПС-35/10 "Кременець" впали дерева, що проростали поза охоронною зоною даної лінії. Внаслідок цього дана лінія електропередач напругою 10 кВ була аварійно вимкнена, що стало причиною недовідпуску електроенергії споживачам, в т.ч. і НПП "Кременецькі гори". У зв`язку з наведеним, просить провести порізку цих дерев та інших дерев, що можуть загрожувати падінню на ЛЕП-10 кВ та спричинити недовідпуск електроенергії та аварійну ситуацію.

У листі №11-19/241 від 12.02.2021 Служба автомобільних доріг у Тернопільській області зазначила, що дерева висотою біля 20,0 метрів, які знаходяться на території парку, під час сильних вітрів ламаються і падають на проїзну частину, чим створюють загрозу для учасників дорожнього руху та пошкоджують елементи дорожньої інфраструктури, та як наслідок, просила провести роботи з видалення таких дерев.

У Довідці Тернопільського ЦГМ Тернопільського обласного центру з гідрометеорології №9919-03/10/48 від 16.02.2022 зазначено, що на території Кременецького району за даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції другого розряду (М-ІІ) Кременець, максимальна швидкість вітру 05.02.2021 становила 10 м/с, 13.12.2020 7 м/с. А згідно нормативних документів, якими керуються організації ДСНС України (Настанова з метеорологічного прогнозування/ Український гідрометеорологічний центр. К.: 2019), вітер критерію 15-24 м/с відноситься до небезпечного метрологічного явища І рівня небезпечності, сильний вітер критерію 25-34 м/с відноситься до стихійного метеорологічного явища ІІ рівня небезпечності.

З цього приводу, відповідач просить суд звернути увагу на інформацію про проблеми із всиханням ясена на території Національного природного парку "Кременецькі гори" (відповідний звіт, розроблений та виконаний Доцентом кафедри лісництва, НЛТУ України, кандидатом с.-г. наук, Крамарець В.О. та Асистентом кафедри лісництва, НЛТУ України, кандидатом біологічних наук, Мацях І.П.) Відповідно до даного Звіту та з урахуванням тривалих досліджень науковцями встановлено, що в ході обстеження лісостанів на території, яка включена до складу національного природного парку "Кременецькі гори", виявлено ослаблення та всихання ясена звичайного. Це явище відоме під назвою "ash dieback" "відмирання ясена". З кінця 1990-х років на території Європи було виявлено інтенсивне відмирання дерев ясена звичайного. Уже в 2010 році з допомогою детальних молекулярних досліджень було доказано, що всихання ясена спричиняє новий для Європи патогенний грип "Hymenoscyphus pseudoalbidus", пізніше він отримав назву "Hymenoscyphus fraxineus". Ясен звичайний надзвичайно вразливий до "Hymenoscyphus fraxineus", дослідження показали дуже низький рівень природної резистентності - менше ніж 5% дерев виявили ознаки стійкості до дії цього патогену. На даний час перспективи лісостанів з перевагою та участю ясена звичайного є досить невтішними - всихання продовжується по всій території України в насадженнях різного складу, віку, походження. Отже, з урахуванням вищевикладеного, вказує, що для повалення "хворих" (вражених патогеном) дерев не потрібно швидкості вітру, критерії якого відносяться до небезпечного метеорологічного явища будь-якого рівня небезпечності, оскільки вражені "хворобою" дерева можуть бути не стійкими навіть при зміні кліматичних умов.

Також, до матеріалів справи прокуратурою долучено довідку Тернопільського ЦГМ Тернопільського обласного центру з гідрометеорології №9919-03/10/15 від 03.05.2022, якою надано інформацію про погодні умови (температура повітря, температура на поверхні грунту, швидкість вітру, наявність опадів, атмосферні явища природи), що спостерігалися 12.12.2020 та 13.12.2020, з якої, зокрема, вбачається, що 12.12.2020 з 02:00 по 23:00 год температура повітря коливалася від 0,1 до -0,8С, температура на поверхні ґрунту коливалася від -0,2 до 0,2С, швидкість вітру (макс.порив) складала від 4 до 11 м/с; 13.12.2020 з 02:00 по 23:00 год температура повітря коливалася від -1 до 0,5С, температура на поверхні ґрунту коливалася від -0,3 до 0,2С, швидкість вітру (макс.порив) складала від 3 до 7 м/с, в 14:00 год зафіксовано 1,0 мм опадів, в 20:00 0,6 мм опадів. Крім того, в довідці вказується про те, що 12.12.2020 з 18:20 до 13.12.2020 (9:20) спостерігалася ожеледиця; з 12.12.2020 з 12:10 до 15:50 год та 13.12.2020 з 11:30 до 14:30 год спостерігалася мряка, 13.12.2020 з 9:20 до 11:05 та з 18:20 до 20:20 год спостерігався дощ зливовий.

Щодо вказаної інформації, то, на думку відповідача, дощ, мряка та мінусова температура повітря і слугувала причиною обледеніння дерев, що в свою чергу і викликало виникнення аварійної ситуації на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення у грудні 2020 року.

Також, відповідач просить врахувати, що вищезазначена довідка була сформована за даними найближчого пункту спостереження метеорологічної станції другого розряду (М-ІІ) м.Кременець, яка розташована на висоті 250 м над рівнем моря. Ділянка, на якій виникла аварійна ситуація на висоті 403м, а з підняттям угору на 100м температура повітря знижується на 0,6 м. Це свідчить про те, що зазначена в довідці Тернопільського ЦГМ температура повітря на ділянці, на якій виникла аварійна ситуація, насправді була нижчою від вказаної.

Стосовно виготовлення лімітів на використання природних ресурсів під час виникнення аварійної ситуації (як-то обледеніння дерев берези та як наслідок пошкодження високовольтної лінії електропередач, та падіння дерев ясена внаслідок зараження патогенним грибом та відмирання кореневої системи), то відповідач просить суд врахувати, що передбачити утворення аварійної ситуації та виготовити ліміти на даних ділянках заздалегідь фізично неможливо, адже згідно з Положенням про порядок установлення лімітів та інструкції про застосування порядку установлення лімітів необхідно в першу чергу рішення науково-технічної ради НАПП "Кременецькі гори", яка складається з 25 членів з різних регіонів та скликається 2-4 рази на рік. Крім того, на виготовлення лімітів необхідно обов`язково наукове обґрунтування, погоджене профільною атестованою науковою установою, якої в нашій області немає.

Також, зазначає, що загальновідомим є факт, що в грудні 2020 року, січні-березні 2021 року був запроваджений локдаун, спричинений коронавірусною інфекцією (COVID-19), що в свою чергу унеможливило зібрати науково-технічну раду в день виникнення аварійної ситуації.

При цьому, і що підтверджується матеріалами справи, Національним природним парком "Кременецькі гори" після ліквідації аварійних ситуацій були підготовлені матеріали для погодження проектів лімітів на використання природних ресурсів у межах Парку з науковим обґрунтуванням, рішенням НТР Парку на погодження лімітів, копіями відомостей матеріально-грошової оцінки лісосік, і такі направлені на погодження до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України відповідно до Положення про установлення лімітів використання природних ресурсів загальнодержавного значення, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 10.08.1992 №459 "Про порядок видачі дозволів на спеціальне використання ресурсів загальнодержавного значення" та Інструкції про застосування порядку установлення лімітів на використання природних ресурсів у межах територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення, затверджена наказом Міністерства охорони навколишнього природного середовища від 24.01.2008.

Листом №225/7-11/12723-21 від 17.06.2021 отримано затверджений Ліміт на використання природних ресурсів у межах НПП "Кременецькі гори" на 2021 рік, куди включені і затверджені вищевказані заходи по ліквідації аварійних ситуацій (зокрема, на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення: квартал 41 виділ 7, площа 0,7 га; квартал 47 виділ 17, площа 0,1 га).

Враховуючи зазначене, а також те, що під час проведення перевірки відповідача Державною екологічною інспекцією у Тернопільській області та Кременецькою окружною прокуратурою при формуванні доказової бази та зверненні до суду, виникнення аварійних ситуацій 13.12.2020 та 05.02.2021 на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення: квартал 41 виділ 7 та квартал 47 виділ 17, не спростовано (а в Акті перевірки вказана обставина підтверджується), як і не доведено, що така рубка була надмірною, чи кількість зрубаних дерев є більшою від необхідної для ліквідації аварійної ситуації на дорогах та лініях електропередач; стан деревини, яка спричинила аварійні ситуації, не досліджувався, зокрема з огляду на твердження відповідача, що така була вивезена на зберігання на територію адміністрації Парку, яка охороняється цілодобово та не використовувалася у будь-яких господарських цілях, а тому суд не погоджується із твердженнями про те, що внаслідок дій відповідача навколишньому природному середовищу завдано збитків (шкоди) у заявленій до стягнення сумі.

Відповідно до вимог ч.1 ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до ст.79 ГПК України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Відповідно до ст.86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Стандарт доказування "вірогідність доказів", на відміну від "достатності доказів", підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.

Тлумачення змісту цієї статті свідчить, що нею покладено на суд обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду і на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються, скоріше були (мали місце), аніж не були.

Зазначений підхід узгоджується з судовою практикою ЄСПЛ, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) (пункт 1 статті 32 Конвенції). Так, зокрема, у рішенні 23.08.2016 у справі "Дж. К. та Інші проти Швеції" ("J.K. AND OTHERS v. SWEDEN") ЄСПЛ наголошує, що "у країнах загального права у кримінальних справах діє стандарт доказування "поза розумним сумнівом ("beyond reasonable doubt"). Натомість, у цивільних справах закон не вимагає такого високого стандарту; скоріше цивільна справа повинна бути вирішена з урахуванням "балансу вірогідностей". … Суд повинен вирішити, чи являється вірогідність того, що на підставі наданих доказів, а також правдивості тверджень заявника, вимога цього заявника заслуговує довіри" (вказана позиція, зокрема, висловлена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 29.01.2021 у справі №922/51/20).

Дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності на предмет вірогідності, суд не вбачає протиправності та шкідливого результату поведінки відповідача (фактичних збитків понесених державою) при вжитті заходів щодо усунення наслідків аварійних ситуацій та виявлення аварійнонебезпечених дерев у кварталі 41 виділ 7, та кварталі 47, виділ 17 на території Маслятинського природоохоронного науково-дослідного відділення НПП "Кременецькі гори".

Суд погоджується з твердженнями відповідача про те, що такі дії, з урахуванням обставин, що мали місце в період грудень 2020 року лютий 2021 року, зокрема з огляду на введені заходи відповідно до Постанови Кабінету Міністрів України від 09.12.2020 №1236 "Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2", мали вимушений характер та здійснювалися відповідачем виключно з метою усунення та запобігання в подальшому виникнення аварійних ситуацій та недопущення загрози життю та здоров`ю населення, і не є заходами спрямованими на заготівлю деревини в порядку спеціального використання природних ресурсів. Наведене виключало можливість для відповідача негайного отримання дозволу та лімітів на виконання таких робіт.

Такі дії відповідача були направлені саме на видалення аварійних та аварійнонебезпечних дерев та запобігання шкоді, яку ці дерева завдали та могли завдати в майбутньому, у разі їх збереження.

До того ж, ліквідація аварійної ситуації у кварталі 41, виділ 7, площа 0,1 га здійснювалася на підставі рішення бюро НТР (Науково-технічної ради) Парку від 10.02.2021 року, про що зазначено у лісорубному квитку №1 від 10.02.2021 серія ТЕ ЛРК №002248, а також в Акті перевірки від 13.05.2021.

Відповідно до ст.64 Закону України "Про природно-заповідний фонд" відповідальність за порушення законодавства про природно-заповідний фонд несуть особи, винні у: невжитті заходів щодо попередження і ліквідації екологічних наслідків аварій та іншого шкідливого впливу на території та об`єкти природно-заповідного фонду.

Згідно зі статтею 3 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" одним із основних принципів охорони навколишнього природного середовища є гарантування екологічно безпечного середовища для життя і здоров`я людей.

Таким чином, у даній справі належними та допустимими доказами не доведено усіх елементів складу цивільного правопорушення щодо відповідача, а відтак суд вважає недостатніми підстави для покладення на нього обов`язку по відшкодуванню шкоди в заявленому до стягнення розмірі.

За таких обставин, позовні вимоги щодо стягнення з відповідача 24 640,50 грн шкоди, заподіяних порушенням законодавства про природно-заповідний фонд, до задоволення не підлягають.

Щодо інших доводів сторін, суд враховує, що Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Названий Суд зазначив, що, хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі Трофимчук проти України).

Судові витрати.

Відповідно до ст.129 ГПК України витрати по сплаті судового збору покладаються на прокуратуру.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 73-79, 86, 129, 194, 232, 233, 236-238, 240 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

1. В задоволенні позову - відмовити.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано (ч.1 ст. 241 ГПК України).

Учасники справи, особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати апеляційну скаргу на рішення суду першої інстанції протягом двадцяти днів з дня його проголошення, в порядку визначеному ст.ст.256-257 ГПК України.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне судове рішення складено 20 червня 2022 року.

Суддя С.Г. Стопник