ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

09.06.2022 Справа №905/192/22

Господарський суд Донецької області у складі судді Лейби М.О., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін матеріали справи

за позовною заявою: Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Київ в особі Регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Лиман, Донецька область

до відповідача: Приватного акціонерного товариства Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча, м.Маріуполь, Донецька область

про стягнення додаткових зборів в сумі 64048,92грн.

без виклику представників сторін

Суть справи:

Позивач, Акціонерне товариство Українська залізниця м.Київ в особі регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Лиман, Донецька область, звернувся до Господарського суду Донецької області з позовною заявою до відповідача Приватного акціонерного товариства Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча, м.Маріуполь, Донецька область про стягнення додаткових зборів в сумі 64048,92грн.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на затримку відповідачем вагонів на коліях ст. Маріуполь-сортувальний, що стало підставою для нарахування позивачем збору за зберігання вантажу.

Ухвалою від 25.01.2022 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін; визначено сторонам строк для надання відзиву на позовну заяву, відповіді на відзив, заперечень на відповідь на відзив та доказів в обґрунтування своєї позиції.

Судом встановлено факт належного повідомлення сторін про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без проведення судового засідання, що підтверджується наявними в матеріалах справи рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення.

11.02.2022 до суду від відповідача надійшов відзив (з додатками) на позовну заяву, згідно якого відповідач заперечує про задоволення позовних вимог з підстав того, що затримка вагонів, зазначених у позові, сталася внаслідок подання залізницею вагонів, кількість яких значно перевищила місткість колій в парку прийому власника колії, що призвело до ускладнень при прийомі даного поїзду; порушення позивачем п.6 умов договору №1/28 від 28.02.2017. Відповідач зазначає, що позивач помилково нараховує збір за зберігання вантажу, вважаючи, що затримка поїзда №9507 сталася на підходах до станції призначення; спірні вагони з вантажем прибули на станцію призначення. Твердження позивача про те, що спірний вантаж було саме затримано, жодним чином не підтверджені, оскільки до позову не додані такі документи (копія наказу про затримку потяга, копія повідомлення вантажоодержувачу, зазначені у Розділі 6 Правил перевезення вантажів), які б підтверджували вимоги позивача.

Також за твердженнями відповідача нарахування збору за зберігання починається з 00 годин 05.09.2021, а тому враховуючи, що вантажоодержувач звільнив колії станції призначення у добу безоплатного зберігання 04.09.2021, збір за зберігання вантажу у поїзді №9507 не нараховується.

23.02.2022 до суду від позивача надійшла відповідь на відзив, згідно з якою позивач вважає доводи відповідача, викладені у відзиві на позовну заяву, безпідставними, необґрунтованими та такими, що суперечать положенням Статуту залізниць України, Правилам перевезення вантажів та умовам укладеного між сторонами договору про експлуатацію залізничної під`їзної колії №1/28 від 28.02.2017.

Згідно з положеннями статті 248 Господарського процесуального кодексу України (далі за текстом ГПК України), суд розглядає справи у порядку спрощеного позовного провадження протягом розумного строку, але не більше шістдесяти днів з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до частині 2 статті 252 ГПК України, розгляд справи по суті в порядку спрощеного провадження починається з відкриття першого судового засідання або через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі, якщо судове засідання не проводиться.

Згідно з частинною 3 статті 252 ГПК України, якщо для розгляду справи у порядку спрощеного позовного провадження відповідно до цього Кодексу судове засідання не проводиться, процесуальні дії, строк вчинення яких відповідно до цього Кодексу обмежений першим судовим засіданням у справі, можуть вчинятися протягом тридцяти днів з дня відкриття провадження у справі.

З огляду на те, що під час розгляду справи судом було створено сторонам необхідні умови для доведення фактичних обставин справи, зокрема, було надано достатньо часу для реалізації кожним учасником спору своїх процесуальних прав, передбачених статтями 42, 46 ГПК України, зважаючи на належне повідомлення сторін про розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику їх уповноважених представників (без проведення судового засідання) та наявність у матеріалах справи доказів, необхідних і достатніх для вирішення спору по суті, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними в ній матеріалами.

Згідно з частиною 4 статті 240 ГПК України у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення без його проголошення.

Під час розгляду справи судом досліджені письмові докази, що містяться в матеріалах справи.

Дослідивши матеріали справи, господарський суд

встановив:

Спір у справі виник між АТ «Українська залізниця» в особі регіональної філії «Донецька залізниця» АТ «Українська залізниця» (позивач, перевізник) та ПрАТ «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» (відповідач, замовник) щодо правомірності нарахування позивачем збору за зберігання вантажу.

За змістом частини 2 статті 11 Цивільного кодексу України вбачається, що підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є договори, що укладаються між суб`єктами цивільних правовідносин, до яких законодавцем віднесено договір перевезення (стаття 908 ЦК України). Загальні умови перевезення визначаються ЦК України, іншими законами, транспортними кодексами (статутами), іншими нормативно-правовими актами та правилами, що видаються відповідно до них. Водночас, умови перевезення вантажу окремими видами транспорту, а також відповідальність сторін щодо цих перевезень встановлюються договором, якщо інше не встановлено цим Кодексом, іншими законами, транспортними кодексами (статутами), іншими нормативно-правовими актами, правилами, що видаються відповідно до них (частина 2 статті 908 ЦК України).

Положеннями частини 5 статті 307 Господарського кодексу України передбачено, що умови перевезення вантажів окремими видами транспорту та відповідальність суб`єктів господарювання за цими перевезеннями визначаються транспортними кодексами (статутами) та іншими нормативно-правовими актами.

Так, пунктом 8 Закону України «Про залізничний транспорт» визначено, що перевезення вантажів, пасажирів, багажу, вантажобагажу і пошти залізничним транспортом загального користування організується на договірних засадах. Умови та порядок організації перевезень, у тому числі в прямому змішаному сполученні за участю залізничного та інших видів транспорту, нормативи якості вантажних перевезень (терміни доставки, безпека перевезень, схоронність вантажів) та обслуговування пасажирів, відправників і одержувачів вантажів визначаються Статутом залізниць України. Правилами перевезень вантажів та Правилами перевезень пасажирів, багажу, вантажобагажу та пошти залізничним транспортом України.

Отже, правовідносини з перевезення вантажів залізничним транспортом на підставі договорів про надання послуг перевезення, укладених із суб`єктами господарювання-замовниками, регулюються в порядку, визначеному Статутом залізниць України, Правилами перевезення вантажів та іншим галузевим законодавством, що застосовується під час надання залізницею послуг з перевезення.

Постановою Кабінету Міністрів України від 06.04.1998 №457 затверджено Статут залізниць України, положення якого згідно з пунктом 2 Статуту визначають обов`язки, права і відповідальність залізниць, а також підприємств, організацій, установ і громадян, які користуються залізничним транспортом. Статутом регламентуються порядок укладання договорів, організація та основні умови перевезення вантажів, пасажирів, багажу, вантажобагажу і пошти, основні положення експлуатації залізничних під`їзних колій, взаємовідносини залізниць з іншими видами транспорту.

Пунктом 3 Статуту залізниць передбачено, що його дія поширюється на перевезення залізничним транспортом вантажів, пасажирів, багажу, вантажобагажу і пошти, у тому числі на перевезення вантажів, навантаження і розвантаження яких відбувається на залізничних під`їзних коліях незалежно від форм власності, які не належать до залізничного транспорту загального користування.

Абзацом 2 пункту 64 Статуту залізниць визначено, що для транспортного обслуговування одного або кількох підприємств у взаємодії із залізничним транспортом загального користування призначено під`їзні колії. Взаємовідносини залізниці з підприємством, порядок і умови експлуатації залізничних під`їзних колій визначаються договором. Порядок подачі і забирання вагонів і контейнерів на залізничній під`їзній колії встановлюється договором на експлуатацію залізничної колії (договором на подачу та забирання вагонів) (абзаци 1, 4 пункту 71 Статуту залізниць).

Згідно з пунктом 46 Статуту залізниць України одержувач зобов`язаний прийняти і вивезти зі станції вантаж, що надійшов на його адресу. Терміни вивезення і порядок зберігання вантажів установлюються Правилами. Вантажі, що прибули, зберігаються на станції безкоштовно протягом доби. Цей термін обчислюється з 24-ої години дати вивантаження вантажу (контейнера) засобами залізниці або з 24-ої години дати подачі вагонів під вивантаження засобами одержувача. За зберігання вантажу на станції понад зазначений термін справляється плата, встановлена тарифом.

Порядок зберігання вантажів та нарахування у зв`язку з цим відповідного збору визначено "Правилами зберігання вантажів", затвердженими наказом Мінтранспорту України від 21.11.2000 № 644.

Пунктами 4, 5 зазначених Правил передбачено, що термін граничного зберігання починається з моменту вивантаження вантажу (контейнера з вагона) засобами залізниці або з моменту подачі вагона під вивантаження засобами одержувача. Якщо одержувач не вивіз вантаж з місця загального користування у терміни, встановлені пунктом 46 Статуту, з нього стягується плата за зберігання вантажу, встановлена тарифом, незалежно від того, чиїми засобами здійснюється охорона вантажу.

Згідно з пунктом 8 Правил зберігання вантажів, збір за зберігання вантажів у вагонах (контейнерах) у разі затримки їх з вини одержувача (відправника) сплачується після закінчення терміну безоплатного зберігання незалежно від місця затримки (на станції призначення та на підходах до неї, на прикордонних, припортових станціях тощо).

Отже, обов`язок щодо сплати збору за зберігання вантажів покладається на одержувача (вантажоодержувача, вантажовласника) у разі, якщо ним було допущено прострочення у вивезенні вантажу з місця загального користування в межах терміну безоплатного користування (пункт 5 Правил зберігання вантажів), та у разі затримки залізницею вантажів у вагонах з вини одержувача незалежно від місця затримки зі спливом терміну безоплатного зберігання (пункт 8 Правил зберігання вантажів).

У розумінні пункту 46 Статуту залізниць терміни "безоплатного зберігання вантажів у вагонах, що надійшли на адресу одержувача, на коліях залізниці" та "безоплатного користування місцем загального користування на залізниці" охоплюються періодом у часі з 24-ої години дати вивантаження вантажу (контейнера) засобами залізниці або з 24-ої години дати подачі вагонів під вивантаження засобами одержувача. За зберігання вантажу на станції понад зазначений термін справляється плата, встановлена тарифом.

28.02.2017 між Публічним акціонерним товариством «Українська залізниця» (Залізниця, позивач), яке змінило найменування на Акціонерне товариство «Українська залізниця», та Приватним акціонерним товариством «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» (Власник колії, відповідач) укладено договір №1/28 (з додатковими угодами до нього від 22.05.2018, від 17.07.2018, від 19.11.2019) про експлуатацію залізничної під`їзної колії Приватного акціонерного товариства «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» при станції Маріуполь-Сортувальний та станції Асланове регіональної філії «Донецька залізниця» (в редакції додаткової угоди від 17.07.2018).

Строк дії договору до 31.12.2021 включно (пункт 19 договору в редакції додаткової угоди від 29.10.2020).

Вагони для під`їзної колії подаються локомотивом залізниці (пункт 5 договору).

У пункті 3 договору зазначено, що рух поїздів на під`їзній колії здійснюється з додержанням Правил технічної експлуатації залізниць України (ПТЕ), Інструкції з сигналізації залізниць України, Інструкції з руху поїздів та маневрової роботи на залізницях України. Приймання та відправлення поїздів виконується на станціях Маріуполь - Сортувальний Залізниці та Рудна Власника колії.

Згідно з пунктом 6 договору (в редакції додаткової угоди від 22.05.2018) кількість вагонів в кожній передачі, яка здається власнику колії встановлюється: в маршрутах з доменним коксом, окатишами залізорудними, порожніми хоперами під навантаження в кількості, що прибули; в поїздах з різними вантажами по станції Маріуполь-Сортувальний не більше 228 осей (57 вагонів); в поїздах, що подаються на станцію Рудна не більше 220 осей (55 вагонів).

Вагони, які здані власнику колії забираються власником колії з передавальних колій станції Маріуполь-Сортувальний Залізниці впродовж 4-х годин після закінчення передавальних операцій.

Відповідно до пункту 10 договору (в редакції додаткової угоди 17.07.2018) на під`їзній колії встановлюється загальний (єдиний) термін знаходження вагонів 36,0 годин.

За умовами пункту 14 договору власник колії сплачує Залізниці плату, зокрема, за: б) користування ваганами (контейнерами) згідно Правилам користування вагонами і контейнерами та Тарифного керівництва №1; в) інші збори і плати згідно Статуту залізниць, Правил перевезень вантажів, Тарифного керівництва №1. Збори і плати вносяться залізниці згідно діючому законодавству.

Також заявою від 30.06.2020 Приватне акціонерне товариство «Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча» приєдналося до договору про надання послуг з організації перевезення вантажів залізничним транспортом №00191129/2020-0001 від 30.06.2020, оприлюдненим АТ «Укрзалізниця» на сторінці http://uz-cargo.com/.

03.09.2021 о 08-15 год. на станцію Маріуполь-Сортувальний Донецької залізниці на адресу відповідача прибув потяг №9507. У складі потягу знаходилось 65 вагонів з різним вантажем (40 вагонів власності ЦТЛ, 24 власних вагонів. Крім того 1 вагон прибув раніше основної відправки. Загальна кількість вагонів 65.

Вагони у кількості 64 віднесені на відповідальність вантажоодержувача.

Факт подачі спірних 64 вагонів потягу №9507 на 2 колію станції Маріуполь-Сортувальний о 08-15год. 03.09.2021 відповідачем не оспорюється і підтверджений пам`ятками №2773, №2774, №2775 про подавання вагонів. Згідно пам`яток про подавання вагонів передача 57 вагонів при поданні відбулась 03.09.2021 о 10-26год., передача 4 вагонів при поданні відбулась 03.09.2021 об 11-11год. та передача 3 вагонів при поданні відбулась 03.09.2021 об 11:15год. без зауважень щодо технічного стану вагонів.

Як зазначено вище, згідно з пунктом 6 договору №1/28 вагони, які здані власнику колії забираються власником колії з передавальних колій станції Маріуполь-Сортувальний Залізниці впродовж 4-х годин після закінчення передавальних операцій, тобто відповідач повинен був забрати спірні вагони з колії станції Маріуполь-Сортувальний своїм локомотивом протягом 4-х годин після закінчення передавальних операцій.

Згідно з актом про затримку вагонів №1-149, що складений у присутності агента комерційного станції Маріуполь-Сортувальний Рослик І.В. та прийомоздавальника ПрАТ «ММК ім. Ілліча» Мелешко О., потяг у кількості 64 вагонів прибраний з 3 колії парка прибуття станції Маріуполь-Сортувальний 04.09.2021 о 20-15год.

Таким чином оскільки приймально-здавальні операції 57 вагонів були здійснені у період з 08-15 год. до 10-26год. 03.09.2021, 4 вагонів у період з 08:15год. до 11-11год. 03.09.2021, та 3 вагонів з 08-15год. до 11-15год. то відповідно відповідач повинен був забрати спірні 57 вагонів не пізніше 14-26год. 03.09.2021, 4 вагони не пізніше 15-11год. 03.09.2021 та 3 вагони не пізніше 15-15 год. 03.09.2021.

Фактично 64 вагони потягу простояли на колії станції Маріуполь-Сортувальний до 20-15год. 04.09.2021, про що Залізницею 09.09.2021 у присутності таких осіб: агента комерційного Примак О.А. та агента комерційного Ставрієнко Г.А. станції Маріуполь-Сортувальний був складений акт загальної форми №6-1021.

Загальний час простою 57 вагонів потягу за період з 14-26год. 03.09.2021 по 20-15год. 04.09.2021 склав 29год. 49хв.

Загальний час простою 4 вагонів потягу з 15-11год. 03.09.2021 по 20-15год. 04.09.2021 склав 29год. 04хв.

Загальний час простою 3 вагонів потягу з 15-15год. 03.09.2021 по 20-15год. 04.09.2021 склав 29год. 00хв.

Залізницею за час простою нараховано відповідачу ПрАТ «ММК ім. Ілліча» в тому числі збір за зберігання вантажу за час знаходження вагонів на місцях загального користування (коліях станції) у сумі 53374,10грн. без ПДВ (з ПДВ 66228,48грн.).

Збір за зберігання вантажу був внесений до накопичувальної картки №16091330, яка була пред`явлена ПрАТ «ММК ім. Ілліча» для підписання і оплати. Представник ПрАТ «ММК ім. Ілліча» накопичувальну картку підписав із зауваженнями такого змісту: «Сума 53374,00грн. відхиляється, буде розглянута у претензійному порядку».

Претензією від 08.10.2021 Залізниця звернулась до ПрАТ «ММК ім. Ілліча» з вимогою сплатити кошти в сумі 66228,48грн.

Згідно відповіді №94/989 від 27.10.2021 ПрАТ «ММК ім. Ілліча» не заперечує оплатити додаткові збори в сумі 2179,56грн., при цьому суму збору за зберігання вантажу в розмірі 64048,92грн. відхилено з посиланням на обставини того, що звільнення колій станції Маріуполь-Сортувальний було здійснено своєчасно (у період безоплатного зберігання).

Як зазначено позивачем сума 2179,56грн. сплачена, тому до стягнення заявлено 64048,92грн.

Згідно підпунктом 2.1 пункту 2 «Збір за зберігання вантажів на місцях загального користування» розділу ІІІ «Збори за роботи та послуги, пов`язані з перевезенням вантажів» Збірника тарифів на перевезення вантажів залізничним транспортом у межах України та пов`язані з ними послуги, затвердженого наказом Міністерства транспорту та зв`язку України від 26.03.2009 №317, після закінчення терміну безоплатного зберігання нараховується збір за кожну добу в розмірі 4,0грн. за одну тонну - при зберіганні вантажів у вагонах, у тому числі у контейнерах - за масу брутто, округлену до повних тонн. У всіх випадках неповна доба зберігання вантажів округляється до повної.

Як встановлено судом та зазначено вище, потяг №9507 прибув 03.09.2021 о 08:15год. та був забраний з колій загального користування 04.09.2021 о 20:15год. Згідно з розділом 7 Правил перевезення вантажів безоплатна доба зберігання починає обчислюватися з 24-ої години 03.09.2021 та закінчується о 24-ій годині 04.09.2021, отже в даному випадку нарахування збору за зберігання за встановленими чинним законодавством тарифами можливе з 00:00 годин 04.09.2021, тобто після закінчення терміну безоплатного зберігання.

Виходячи з викладеного відповідач звільнив колії у період безоплатного зберігання о 20:15год. 04.09.2021), а тому підстави для нарахування збору за зберігання вантажу відсутні, що зумовлює відмову у задоволенні позовних вимог у частині стягнення збору за зберігання вантажу у розмірі 64048,92грн.

Щодо доводів позивача про те, що термін безкоштовного зберігання має обчислюватися з моменту затримки, суд вважає їх необґрунтованими та погоджується з доводами відповідача.

Так, за змістом пункту 8 Правил зберігання вантажів, що затверджене Наказом Міністерства транспорту України від 21.11.2000 №644 (z0861-00) визначений порядок сплати збору за зберігання вантажів у вагонах (контейнерах) у разі затримки їх з вини одержувача (відправника) після закінчення терміну безоплатного зберігання незалежно від місця затримки (на станції призначення та на підходах до неї, на прикордонних, припортових станція тощо).

Також в цьому пункті визначено порядок обчислення терміну безоплатного зберігання, фактично, в залежності від такого місця або наступних обставин:

- на станції призначення - з 24-ої години дати вивантаження вантажів або з 24-ої години дати подавання вагонів під вивантаження;

- при переадресуванні - після двох годин з моменту повідомлення про прибуття вантажу;

- при затримці - з моменту затримки.

Сам порядок оформлення затримки вагонів визначений в Правилах користування вагонами і контейнерами, за змістом п. п. 8-10 яких у разі затримки вагонів на станції з причин, які залежать від вантажовласника, складається акт загальної форми, який підписується представниками станції і вантажовласника. В акті вказується час (у годинах та хвилинах) початку та закінчення затримки вагонів і їх номери. Про затримку вагонів і контейнерів з вини вантажовласника на підходах до станції призначення залізниця видає наказ. Облік затриманих на підходах вагонів здійснюється станцією, на якій вони простоюють, на підставі акту про затримку вагонів, що складається станцією. Усі дані, вказані в цьому акті, передаються станцією у "Повідомленні про затримку вагонів" (додаток 5) до інформаційно-обчислювального центру залізниці та на станцію призначення.

Матеріали справи не містять наказу залізниці про затримку вагонів та контейнерів з вини вантажовласника, а зі змісту акту загальної форми та акту про затримку вагонів вбачається не затримка вагонів залізницею, а простоювання їх на коліях станції через не забирання їх вантажовласником.

Отже, у розумінні пункту 46 Статуту залізниць терміни "безоплатного зберігання вантажів у вагонах, що надійшли на адресу одержувача, на коліях залізниці" та "безоплатного користування місцем загального користування на залізниці" охоплюються періодом у часі з 24-ої години дати вивантаження вантажу (контейнера) засобами залізниці або з 24-ої години дати подачі вагонів під вивантаження засобами одержувача.

Вказане узгоджується з правовим висновком викладеним у постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 12.10.2021 у справі №905/140/21, від 06.12.2021 у справі №905/206/21.

Відповідно до статті 13 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

Згідно з пункту 4 частини 3 статті 129 Конституції України та статями 73, 74, 77, 79 Господарського процесуального кодексу України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.

Приймаючи до уваги встановлені судом обставини, надавши відповідну юридичну оцінку всім доказам на які посилаються сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позову АТ Українська залізниця в особі регіональної філії Донецька залізниця АТ Українська залізниця про стягнення додаткових зборів в сумі 64048,92грн.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України витрати по сплаті судового збору покладаються на позивача.

Керуючись статтями 12, 73, 74, 76-79, 86, 91, 129, 236-238, 240, 247, 252 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позову Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Київ в особі регіональної філії Донецька залізниця Акціонерного товариства Українська залізниця, м.Лиман, Донецька область до Приватного акціонерного товариства Маріупольський металургійний комбінат імені Ілліча, м.Маріуполь, Донецька область про стягнення додаткових зборів і плат в сумі 64048,92грн.

Згідно із статтею 241 Господарського процесуального кодексу України рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга відповідно до статті 256 Господарського процесуального кодексу України на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга може бути подана учасниками справи до Східного апеляційного господарського суду.

Рішення складено та підписано 09.06.2022.

Суддя М.О. Лейба