ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2022 року м.Дніпро Справа № 904/8944/21

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого судді: Мороза В.Ф. - доповідач,

суддів: Коваль Л.А., Кузнецова В.О.

розглянувши апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" на ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 16.12.2021 та від 13.01.2022 (суддя Рудь І.А.)

у справі №904/8944/21

за позовом: Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз", м.Дніпро

до відповідача: Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України", м. Київ

про визнання припиненим зобов`язання

ВСТАНОВИВ:

У проваджені господарського суду Дніпропетровської області перебуває справа за позовом Акціонерного товариства "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" до Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Товариство з обмеженою відповідальністю "Дніпропетровськгаз збут" про визнання недійсним односторонього правочину.

До господарського суду Дніпропетровської області подано зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз", в якій просить суд визнати припиненими зобов`язання АТ"Дніпрогаз" перед АТ "НАК "Нафтогаз України" у сумі 106 250 404,02 грн. на підставі заяви про припинення зобов`язання зарахування зустрічних однорідних вимог від 28.09.2021 №491007.1-Сл-9431-0-21.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 16.12.2021 у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви у справі відмовлено.

Ухвалою Господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2022 повернуто Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" зустрічну позовну заяву з додатками.

Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" подано апеляційну скаргу, згідно якої просить скасувати ухвали господарського суду Дніпропетровської області від 16.12.2021 та від 13.01.2022 у справі №904/8944/21 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

В обґрунтування поданої апеляційної скарги апелянт зазначає, що при ухваленні судом ухвали про повернення зустрічної позовної заяви, було допущено неправильне застосування норм матеріального права та порушено норми процесуального права, оскільки суд неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи та зробив неправильний висновок щодо фактичних обставин справи. АТ «Дніпрогаз» 14.12.2021 направило на адресу клопотання про відстрочення сплати судового збору, посилаючись на те, що станом на час звернення з зустрічною позовною заявою у останнього відсутня можливість здійснити сплату судового збору у зв`язку зі скрутним матеріальним становищем, оскільки на рахунках АТ «Дніпрогаз», як на момент подання позовної заяви так и на теперішній час , накладено арешти в межах здійснення виконавчого провадження. Тому відповідно АТ «Дніпрогаз» позбавлене можливості використовувати власні грошові кошти. До даного клопотання було додано витяг з єдиного реєстру боржників, на підтвердження наявності відкритих виконавчих проваджень. Проте судом не надано належного правового аналізу майновому стану АТ «Дніпрогаз».

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду справи №904/8944/21 визначено колегію у складі головуючого судді Мороза В.Ф., суддів Чередко А.Є., Кузнецова В.О.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 01.02.2022 апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2022 у справі №904/8944/21 залишено без руху та надано скаржнику строк 10 днів з дня вручення ухвали усунути недоліки апеляційної скарги, а саме: подати до апеляційного суду докази сплати судового збору у сумі 211,00 грн.

На виконання ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 01.02.2022 у справі №904/8944/21 апелянтом до матеріалів справи надано докази на підтвердження сплати судового збору.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 06.03.2022 відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2022 у справі №904/8944/21.

Згідно ухвали Центрального апеляційного господарського суду від 26.05.2022 вирішено апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2022 у справі №904/8944/21 розглянути у письмовому провадженні без повідомлення учасників справи.

Згідно протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у зв`язку з задоволеним самовідводом члена колегії суддів, для розгляду справи №904/8944/21 визначено колегію у складі головуючого судді Мороза В.Ф., суддів Коваль Л.А., Кузнецова В.О.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 Господарського процесуального кодексу України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції розглядаються в порядку, передбаченому для розгляду апеляційних скарг на рішення суду першої інстанції з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.

Пунктом 6 частини 1 статті 255 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що окремо від рішення суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції, зокрема, про повернення заяви позивачеві (заявникові).

Згідно з ч. 2 ст. 271 ГПК України апеляційні скарги на ухвали суду першої інстанції, зазначені в пунктах 1, 5, 6, 8, 9, 12, 18,31, 32, 33, 34 частини першої статті 255 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.

Апеляційний суд, дослідивши наявні у справі докази, перевіривши правильність висновків, повноту їх дослідження місцевим господарським судом вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Акціонерне товариство "Національна акціонерна компанія "Нафтогаз України" звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом від 29.10.2021 № 39/10-6855-21, в якому просить визнати недійсним правочин, оформлений Акціонерним товариством "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" заявою від 28.09.2021 № 491007.1-Сл-9431-0921, про припинення зобов`язання зарахуванням зустрічних однорідних вимог.

07.12.2021 на адресу суду надійшла зустрічна позовна заява Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз", в якій останній просить суд визнати припиненими зобов`язання АТ "Дніпрогаз" перед АТ "НАК" Нафтогаз України" у сумі 106 250 404 грн. 02 коп. на підставі заяви про припинення зобов`язання зарахуванням зустрічних однорідних вимог від 28.09.2021 № 491007.1-Сл-9431-0921.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 13.12.2021 у справі №904/8944/21 зустрічну позовну заяву залишено без руху та надано Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" строк сім днів з дня вручення ухвали усунути недоліки зустрічної позовної заяви та надати до суду докази сплати судового збору у сумі 2 270,00 грн. У даній ухвалі було попереджено позивача, що докази усунення недоліків мають надійти до Господарського суду Дніпропетровської області не пізніше сьомого дня з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, з урахуванням строків поштового перебігу. Окрім того роз`яснено Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз", що у разі не усунення всіх недоліків позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулась із позовною заявою.

14.12.2021 від позивача за зустрічною позовною заявою надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, в обґрунтування якої позивач послався на скрутне матеріальне становище і неможливість оплатити судовий збір, оскільки в межах виконавчих провадження накладено арешти, через що останній не має можливості використовувати власні кошти.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 16.12.2021 у задоволенні клопотання Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви у справі № 904/8944/21 відмовлено.

В обґрунтування вказаної ухвали суд зазначив, що норми ч.1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір" містять вичерпний перелік підстав, за яких суд може, враховуючи майновий стан сторони, задовольнити заяву про відстрочення сплати судового збору. Положеннями ст. 8 Закону України "Про судовий збір" не передбачено можливості відстрочення сплати судового збору за подання зустрічного позову з підстав, викладених у клопотанні позивача за зустрічною позовною заявою. Окрім того суд звернув увагу на те, що звільнення від сплати або відстрочення сплати судового збору є правом суду, а відповідне клопотання розглядається з урахуванням визначених стороною обставин та доказів, які підтверджують ці обставини. Тому, необхідність сплати судового збору, встановлена для всіх суб`єктів нормами ГПК України, не може тлумачитись як обмеження права на доступ до суду у розумінні ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Ухвалою господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2022 повернуто Акціонерному товариству "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" зустрічну позовну заяву з додатками, оскільки позивачем не усунено недоліки позовної заяви у строк встановлений судом та не надано доказів сплати судового збору у розмірі 2 270,00 грн.

Аналізуючи встановлені обставини справи, апеляційний суд враховує наступні положення чинного законодавства.

Згідно частини першої статті 4 ГПК України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом.

Відповідно до частини 1 статті 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами.

Пунктом 3 частини 2 статті 46 ГПК України встановлено, що крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу, відповідач має право подати зустрічний позов у строки, встановлені цим Кодексом.

Відповідно до частин 1, 2 статті 180 ГПК України відповідач має право пред`явити зустрічний позов у строк для подання відзиву. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов`язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до частини 4 статті 180 Господарського процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред`явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 162, 164, 172, 173 цього кодексу.

Статтею 164 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують, зокрема: 1) відправлення іншим учасникам справи копії позовної заяви і доданих до неї документів; 2) сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платники, об`єкти, розміри ставок судового збору, порядок сплати та звільнення від сплати судового збору встановлено Законом України "Про судовий збір".

Статтею 1 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

За змістом частин перших статей 4, 9 Закону України «Про судовий збір» судовий збір сплачується за місцем розгляду справи у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду.

Згідно пп.2 п.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2021 відповідно до ЗУ «Про Державний бюджет на 2021 рік» складає 2 270,00 грн.

Частиною 5 статті 180 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною четвертою цієї статті, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною 1 статті 174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

В ухвалі господарського суду від 13.12.2021 про залишення позовної заяви без руху суд зазначив про необхідність надати позивачу докази сплати судового збору у розмірі 2 270,00 грн.

Вказана ухвала була надіслана на адресу АТ «Оператор газорозподільної системи «Дніпрогаз» та отримана ним 22.12.2021, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення.

Окрім того ухвалу господарського суду від 16.12.2021 про відмову в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору за подання зустрічної позовної заяви, згідно повідомлення про вручення поштового відправлення було отримано позивачем 24.12.2021.

Згідно з ч.ч. 1, 6 ст. 116 Господарського процесуального кодексу України, перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок. Останній день строку триває до 24 години, але коли в цей строк слід було вчинити процесуальну дію тільки в суді, де робочий час закінчується раніше, строк закінчується в момент закінчення цього часу. Строк не вважається пропущеним, якщо до його закінчення заява, скарга, інші документи чи матеріали або грошові кошти здані на пошту чи передані іншими відповідними засобами зв`язку.

Отже з урахуванням дати отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху та встановлених судом строків, останній мав усунути недоліки зустрічної позовної заяви у строк до 29.12.2021.

Разом з тим останнім не усунено недоліки зустрічної позовної заяви, зазначені в ухвалі господарського суду про залишення позовної заяви без руху та не надано доказів сплати судового збору у розмірі 2 270,00 грн.

Згідно з частиною третьої статті 174 ГПК України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.

Відповідно до положень частини четвертої цієї статті ГПК України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше п`яти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків (ч. 6 ст. 174 ГПУ України).

Ухвалою господарського суду від 13.01.2022 повернуто зустрічну позовну заяву Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" у зв`язку неусуненням останнім недоліків позовної заяви та не наданням доказів сплати судового збору у розмірі 2 270,00 грн.

При цьому судом враховано Нормативи і нормативні строки пересилання поштових відправлень та поштових переказів, затверджених Наказом Міністерства інфраструктури України 28.11.2013 №958 щодо нормативних строків пересилання поштових відправлень та надано скаржнику додатковий строк для поштового обігу кореспонденції.

З огляду на викладене колегія погоджується з висновком господарського суду про наявність підстав для повернення зустрічної позовної заяви, оскільки позивачем не усунено недоліки у строк встановлений судом та не надано доказів сплати судового збору.

Крім того апеляційний суд звертає увагу на те, що повернення зустрічної позовної заяви у даній справі не позбавляє підприємство права пред`являти позов у загальному порядку та не є обмеженням доступу до правосуддя.

Щодо доводів апеляційної скарги, що судом першої інстанції не надано належного правового аналізу майновому стану АТ «Дніпрогаз» через що останнім подавалося клопотання про відстрочення сплати судового збору, обґрунтоване неможливістю сплатити суму судового збору у зв`язку з скрутним матеріальним становищем, оскільки на рахунках АТ «Дніпрогаз», як на момент подання зустрічної позовної заяви так і на теперішній час накладено арешти в межах здійснення виконавчих проваджень колегія зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Велика Палата в постанові від 14.01.2021 у справі №940/2276/18 зробила висновок, що із системного аналізу змісту норм цієї статті убачається, що положення пунктів 1 та 2 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на юридичних осіб, незалежно від наявності майнового критерію (майнового стану учасника справи - юридичної особи), а положення пункту 3 частини першої статті 8 Закону України «Про судовий збір» можуть бути застосовані до юридичної особи за наявності майнового критерію, але тільки у справах, визначених цим пунктом, тобто предметом позову у яких є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.

Отже умови наведені в ст. 8 Закону України «Про судовий збір» не поширюються на скаржника та виключають можливість відстрочення сплати судового збору, з огляду на що господарський суд Дніпропетровської області в ухвалі від 16.12.2021 правильно відмовив в задоволенні клопотання позивача за зустрічною позовною заявою про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (частина перша). Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі статтею 77 вказаного кодексу обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (частина перша).

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (стаття 76 ГПК України).

Відповідно до статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Згідно зі статтею 79 Господарського процесуального кодексу України наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.

Звертаючись з апеляційною скаргою, апелянт не навів вмотивованих доводів на спростування висновків суду першої інстанції та не довів порушення ним норм процесуального права або неправильного застосування норм матеріального права, як необхідної передумови для скасування прийнятого ним рішення.

Відповідно до частини 1 статті 269 Господарського процесуального кодексу України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (частина 4 статті 269 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи встановлені вище обставини справи, зазначені положення законодавства, апеляційний господарський суд вбачає підстави, передбачені статтею 276 Господарського процесуального кодексу України, для залишення ухвали суду першої інстанції без змін, а апеляційної скарги - без задоволення.

Відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покладаються на апелянта.

Керуючись статтями 269, 275-279 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз" на ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2022 у справі №904/8944/21 залишити без задоволення.

Ухвалу господарського суду Дніпропетровської області від 13.01.2022 у справі №904/8944/21 залишити без змін.

Витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги покласти на Акціонерне товариство "Оператор газорозподільної системи "Дніпрогаз".

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Головуючий суддя В.Ф. Мороз

Суддя Л.А.Коваль

Суддя В.О.Кузнецов