УХВАЛА

попереднього засідання

м. Київ

08.06.2022Справа № 910/17359/21
За заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )

про неплатоспроможність

Суддя Мандичев Д.В.

секретар судового засідання Судак С.С.

Представники учасників:

від боржника - Дмитрієв С.О.,

керуючий реструктуризацією - Данілов А.І. (засобами відеозв`язку),

від АТ «Альфа-Банк» - не з`явилися,

від АТ «ПУМБ» - не з`явилися.

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) звернувся до суду із заявою про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність в порядку Книги четвертої Кодексу України з процедур банкрутства.

Відповідно до статті 113 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 05.11.2021 заяву ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність залишено без руху. Встановлено строк десять днів з дня вручення цієї ухвали ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) на усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Встановлено ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) спосіб усунення недоліків заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність шляхом надання:- відомостей про реєстрацію місця проживання станом на момент подання заяви; -декларації про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність за 2018,2019,2020 роки, привівши їх у відповідність до наказу Міністерства юстиції України від 21.08.2019 №2627/5 з зазначеннями відомостей про членів сім`ї;- доказів звернення заявника до відповідних офіційних джерел щодо отримання інформації про членів сім`ї, яка необхідна йому була для заповнення розділу ІІ та ІІІ декларацій про майновий стан боржника у справі про неплатоспроможність;- довідки з місця реєстрації станом на день розгляду заяви;- проекту плану реструктуризації;-відомостей про наявні рахунки боржника (довідка податкового органу (у тому числі депозитні рахунки)), відкриті в банках та інших фінансово-кредитних установах в Україні та за кордоном; їх реквізити, із зазначенням сум грошових коштів на таких рахунках. У разі їх відсутності, подати відповідні докази.

29.11.2021 до Господарського суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про усунення недоліків, встановлених ухвалою Господарського суду від 05.11.2021.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 06.12.2021 прийнято заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство до розгляду та призначено підготовче засідання суду на 17.01.2022. Викликано для участі в судовому засіданні представників боржника та арбітражного керуючого Данілова А.І. Зобов`язано заявника надати у засідання суду оригінали документів, копії яких приєднано до поданої ним заяви, додаткові відомості (за їх наявності), необхідні для вирішення питання про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність. Заборонено Фізичній особі ОСОБА_1 відчужувати майно.

14.12.2021 до суду надійшло клопотання арбітражного керуючого Данілова А.І. про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 17.01.2022 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 . Введено процедуру реструктуризації боргів боржника. Оприлюднено на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України повідомлення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 . Призначено керуючим реструктуризацією фізичної особи ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) арбітражного керуючого Данілова Артема Івановича (свідоцтво про право на здійснення діяльності арбітражного керуючого від 04.04.2013 № 486). Заборонено фізичній особі ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 ) відчужувати майно. Визначено дату проведення попереднього судового засідання на 02.03.2022.

Водночас, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні", на території України із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 введено воєнний стан строком на 30 діб.

Відповідно до положень статті 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів.

За змістом статей 10, 12-2 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя в Україні в умовах воєнного стану має здійснюватися у повному обсязі, тобто не може бути обмежено конституційне право людини на судовий захист. В умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

Згідно з Указом Президента України "Про продовження дії воєнного стану в Україні" № 133/2022 від 14.03.2022, затвердженого Законом України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05 години 30 хвилин 26.03.2022 строком на 30 діб.

За наведених обставин призначене на 02.03.2022 судове засідання з розгляду справи № 910/17359/21 не відбулося з об`єктивних причин, що не залежать від суду.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 13.04.2022 призначено розгляд справи у попередньому засіданні на 08.06.2022.

04.04.2022 канцелярією Господарського суду міста Києва зареєстровано заяву Акціонерного товариства "Альфа-Банк" від 23.02.2022 з грошовими вимогами до боржника на суму 105 109,30 грн.

07.04.2022 канцелярією Господарського суду міста Києва зареєстровано заяву Акціонерного товариства "Перший український міжнародний банк" від 22.03.2022 з грошовими вимогами до боржника на суму 40 511,20 грн.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 13.04.2022 прийнято заяву Акціонерного товариств "Альфа-Банк" про визнання кредитором боржника на суму 105 109,30 грн., розгляд якої відбудеться у попередньому засіданні 08.06.2022.

Ухвалою Господарського суду м. Києва від 13.04.2022 прийнято заяву Акціонерного товариства "Перший український міжнародний банк" про визнання кредитором боржника на суму 40 511,20 грн., розгляд якої відбудеться у попередньому засіданні 08.06.2022.

27.05.2022 до суду надійшло клопотання керуючого реструктуризацією арбітражного керуючого Данілова А.І. про долучення документів до матеріалів справи.

06.06.2022 до Господарського суду м. Києва надійшла заява керуючого реструктуризацією про сплату винагороди.

07.06.2022 до суду надійшло клопотання керуючого реструктуризацією арбітражного керуючого Данілова А.І. про долучення документів до матеріалів справи.

08.06.2022 до Господарського суду м. Києва надійшло клопотання боржника про долучення до матеріалів справи матеріалів виконавчого провадження № 68738309.

У судове засідання, призначене на 08.06.2022, з`явилися представник боржника та керуючий реструктуризацією. Представники заявлених кредиторів у судове засідання не з`явилися, хоча про дату, час і місце його проведення були повідомлені належним чином.

У відповідності до ч.1 ст. 122 Кодексу України з процедур банкрутства подання кредиторами вимог до боржника та їх розгляд керуючим реструктуризацією здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб.

Відповідно до ст. 45 Кодексу України з процедур банкрутства конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Відлік строку на заявлення грошових вимог кредиторів до боржника починається з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Майнові вимоги кредиторів до боржника мають бути виражені в грошових одиницях і заявлені до господарського суду в порядку, встановленому цією статтею. Копії відповідних заяв та доданих до них документів кредитори надсилають боржнику та розпоряднику майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 47 Кодексу України з процедур банкрутства у попередньому засіданні господарський суд розглядає всі вимоги кредиторів, що надійшли протягом строку, передбаченого частиною першою статті 45 цього Кодексу, у тому числі щодо яких були заперечення боржника або розпорядника майна.

Відповідно до ч. 4 ст. 122 Кодексу України з процедур банкрутства в ухвалі за результатами попереднього засідання суду, зокрема, зазначаються: 1) обов`язок керуючого реструктуризацією провести збори кредиторів, які мають відбутись не пізніше 14 днів з дня постановленої ухвали; дата засідання господарського суду, яке має відбутись не пізніше 60 днів з дня постановлення такої ухвали, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі.

Статтею 133 Кодексу України з процедур банкрутства встановлено, що витрати, пов`язані з провадженням у справі про неплатоспроможність (витрати на оплату судового збору, сплату винагороди і відшкодування витрат арбітражного керуючого, пов`язаних з виконанням ним своїх повноважень, оплату послуг спеціалістів для проведення оцінки майнових об`єктів, що підлягають продажу, а також витрати на проведення аукціону), відшкодовуються у повному обсязі до задоволення вимог кредиторів.

Вимоги кредиторів за зобов`язаннями боржника, забезпеченими заставою майна фізичної особи, задовольняються за рахунок такого майна.

Кошти, отримані від продажу майна банкрута, що є предметом забезпечення, після покриття витрат, пов`язаних з утриманням, збереженням та продажем цього майна, та сплати додаткової винагороди арбітражного керуючого відповідно до положень статті 30 цього Кодексу використовуються виключно для задоволення вимог кредитора за зобов`язаннями, які таке майно забезпечує.

Вимоги кредиторів, включені до реєстру вимог кредиторів, задовольняються у такій черговості:

1) у першу чергу задовольняються вимоги до боржника щодо сплати аліментів, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров`я або смертю фізичної особи, сплати страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування;

2) у другу чергу задовольняються вимоги щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів) та проводяться розрахунки з іншими кредиторами;

3) у третю чергу сплачуються неустойки (штраф, пеня), внесені до реєстру вимог кредиторів.

У судовому засіданні, що відбулось 08.06.2022, судом розглянуто заяви кредиторів з вимогами до боржника.

Так, за наслідками дослідження заяв кредиторів з грошовими вимогами до боржника, визнанню кредитором ОСОБА_1 підлягає:

Акціонерне товариство «Альфа-Банк»

Заява Акціонерного товариства «Альфа-Банк» із грошовими вимогами до ОСОБА_1 у розмірі 105 109,30 грн. обґрунтована наступним.

02.02.2018 між АТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 укладено угоду (Акцепт/Оферта) про обслуговування кредитної карти та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 630845243.

Згідно з Паспортом споживчого кредиту ОСОБА_1 надано ліміт відновлювальної кредитної лінії у розмірі 48 200,00 грн. з подальшим встановленням відповідно до умов укладеної угоди суми кредиту, що може бути доступна клієнту у сумі, яка не перевищує ліміт відновлювальної кредитної лінії, який становить 200 000,00 грн.

Отримання боржником грошових коштів за вказаною угодою підтверджується випискою АТ «Альфа-Банк» з рахунка приватного клієнта № 630845243 за розрахунковий період з 02.02.2018 по 17.01.2022.

Згідно з умовами договору про банківське обслуговування фізичних осіб АТ «Альфа-Банк», невід`ємною частиною якого є укладена угода від 02.02.2018 між боржником та кредитором, ОСОБА_1 зобов`язується в порядку та на умовах, що визначені Договором, повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати неустойки та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені Договором.

16.01.2020 між АТ «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 укладено угоду (Акцепт/Оферта) про обслуговування кредитної карти та відкриття відновлювальної кредитної лінії № 631344342.

Згідно з Паспортом споживчого кредиту ОСОБА_1 надано ліміт відновлювальної кредитної лінії у розмірі 3 000,00 грн. з подальшим встановленням відповідно до умов вищевказаної угоди суми кредиту, що може бути доступна клієнту у сумі, яка не перевищує ліміт відновлювальної кредитної лінії, який становить 200 000,00 грн.

Отримання боржником грошових коштів за вказаною угодою підтверджується випискою АТ «Альфа-Банк» з рахунка приватного клієнта № 631344342 за розрахунковий період з 16.01.2020 по 17.01.2022.

Згідно з умовами договору про банківське обслуговування фізичних осіб АТ «Альфа-Банк», невід`ємною частиною якого є укладена угода від 16.01.2020 між боржником та кредитором, ОСОБА_1 зобов`язується в порядку та на умовах, що визначені Договором, повертати кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати неустойки та інші передбачені платежі в сумі, строки та на умовах, що передбачені Договором.

16.01.2020 між Акціонерним товариством «Альфа-Банк» та ОСОБА_1 укладено угоду про надання кредиту (Акцепт/Оферта) № 484113746.

Згідно з умовами Договору та Паспорту споживчого кредиту Банк зобов`язується надати ОСОБА_1 кредит у сумі 47 413,75 грн. строком на 25 місяців, процентна ставка 0,01 % річних.

Кредит надається Позичальнику для: оплати/часткової оплати товарів згідно з переліком у загальній сумі 37 931,00 грн. (підтверджується Меморіальним ордером № 842507) та оплати страхового платежу у розмірі 9 482,75 грн. (підтверджується Меморіальним ордером № 842505).

Згідно з Графіком платежів до 17 числа кожного місяця позичальником до сплати підлягав платіж у розмірі 1 946,76 грн.

Відповідно до розрахунку заборгованості за кредитом боржником здійснено всього 18 платежів на загальну суму 35 041,68 грн., при тому, що боржник зобов`язався здійснити 25 платежів на загальну суму 48 668,89 грн.

Частинами 1 та 2 статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Укладені між Банком та ОСОБА_1 вказані договори за своєю правовою природою є кредитними договорами, до положень яких також застосовуються приписи Цивільного кодексу України щодо позики.

Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Частиною 2 статті 1056-1 ЦК України встановлено, що розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.

Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу (частина 2 статті 1050 ЦК України).

Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України (далі - ГК України) встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина 7 статті 193 ГК України).

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.

Відповідно до приписів статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Беручи до уваги той факт, що заявлені вимоги Акціонерного товариства «Альфа-Банк» є обґрунтованими, документально підтвердженими та визнаними керуючим реструктуризацією, суд дійшов висновку про визнання останнього кредитором боржника на суму 105 109,30 грн. з віднесенням 102 447,43 грн. до другої черги та 2 661,87 грн. до третьої черги задоволення вимог кредиторів (штрафні санкції).

Щодо заявлення кредитором вимог поза межами встанволеного Кодексом строку.

Повідомлення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 було оприлюднено на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України 04.02.2022 за номером 68235. Отже, останнім днем для подання заяв з грошовими вимогами до боржника було 06 березня 2022 року.

Разом з тим, суд зауважує на тому, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Відтак, суд приходить до обгрунтованого висновку, що кредитор був позбавлений права у строк, встановедлений чинним законодавством, заявити грошові вимоги до боржника та вважає, що вказаний строк кредитором не пропущено, а, отже, заявлені вимоги вважаєються судом поданими в строк з усіма процесуальними наслідками для такого кредитора (правом голосу на зборах кредиторів).

Поряд з вищеописаною заборгованістю, визнанню також підлягають судові витрати кредитора у розмірі 4 962,00 грн.

Акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк»

Заява Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» із грошовими вимогами до ОСОБА_1 у розмірі 40 511,20 грн. обґрунтована наступним.

28.10.2017 між Акціонерним товариством «Перший український міжнародний банк» та ОСОБА_1 підписано Заяву № 01 на приєднання до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб.

Згідно з вказаною заявою та паспортом споживчого кредиту ОСОБА_1 відкрито поточний (картковий) рахунок, видана платіжна картка та встановлено кредитний ліміт у сумі 1 000,00 грн. зі сплатою процентної ставки у розмірі 49 % річних (реальна процентна ставка - 59,59 % річних).

Відповідно до п.п. 4.3.6.3 ч. 4 р. ІІ Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб боржнику збільшено розмір кредитного ліміту, з 14.02.2020 сума кредитного ліміту становить 32 500,00 грн., що підтверджується долученою довідкою про збільшення кредитного ліміту.

Згідно з випискою АТ «ПУМБ» по рахунку боржника ОСОБА_1 використано кошти кредитного ліміту у сумі 32 500,00 грн., а також кошти поза кредитним лімітом у сумі 1 129,81 грн. (несанкціонований овердрафт).

Відповідно до Договору комплексного банківського обслуговування фізичних осіб несанкціонований овердрафт - це заборгованість клієнта перед банком, що не була обумовлена договором, не є прогнозованою в розмірі та за часом виникнення та яка виникає внаслідок здійснення клієнтом видаткових операцій з карткового рахунку на суму, що перевищує встановлений банком розмір платіжного ліміту.

Банком відповідно до умов договору за користування кредитом та його обслуговування за період з 30.12.2019 по 16.01.2022 нараховано проценти у розмірі 6 881,39 грн.

Частинами 1 та 2 статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) встановлено, що зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

Пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України передбачено, що однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків є договори та інші правочини.

Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).

Відповідно до частини 1 статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно з ч. 1 ст. 1048 Цивільного кодексу України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України.

Позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором (ч. 1 ст. 1049 ЦК України).

Відповідно до частини 1 статті 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Частиною 1 статті 193 Господарського кодексу України (далі - ГК України) встановлено, що суб`єкти господарювання та інші учасники господарських відносин повинні виконувати господарські зобов`язання належним чином відповідно до закону, інших правових актів, договору, а за відсутності конкретних вимог щодо виконання зобов`язання - відповідно до вимог, що у певних умовах звичайно ставляться.

Не допускаються одностороння відмова від виконання зобов`язань, крім випадків, передбачених законом, а також відмова від виконання або відстрочка виконання з мотиву, що зобов`язання другої сторони за іншим договором не було виконано належним чином (частина 7 статті 193 ГК України).

Статтею 610 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).

Відповідно до частини 1 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором.

Відповідно до приписів статті 611 ЦК України у разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Дослідивши долучені до заяви документи, судом встановлено, що заявлені вимоги Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» є обґрунтованими, документально підтвердженими та визнаними керуючим реструктуризацією, у зв`язку з чим суд приходить до обґрунтованого висновку про визнання Акціонерного товариства «Перший український міжнародний банк» кредитором боржника на суму 40 511,20 грн. з віднесенням до вимог другої черги.

Подаючи заяву з кредиторськими вимогами до боржника, кредиторм клопотав про поновлення строку для подання заяви про грошові вимоги в порядку ст 119 Господарського процесуального коедксу України у зв`язку із введенням воєнного стану в Україні та неможливістю подання такої заяви у строки, встановлені Кодексом України з процедур банкуртства.

З даного приводу суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ГПК України встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду. Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

Зі змісту наведеної норми випливає, що за заявою учасника може бути продовжений тільки строк, який встановлений судом і який не сплив на час звернення учасника справи із заявою. Процесуальний строк може бути продовжений також з ініціативи суду. Разом з тим на відміну від поновлення процесуального строку, вирішення судом питання про продовження процесуального строку не обумовлене вчиненням учасником процесуальної дії. Навпаки, процесуальний закон виходить з того, що процесуальний строк продовжується для вчинення процесуальної дії, яка ще не вчинена.

При цьому, оскільки у тих випадках, коли суду процесуальним законом надано право встановити строк в межах певного строку, встановленого ГПК України, суд також не може продовжити строк понад встановлений ГПК України строк.

Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду у складі суддів об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 03.12.2018 у справі № 904/5995/16.

Слід також наголосити, що Кодексом України з процедур банкрутства чістко встановлений пресічний строк в 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство для заявлення зяв з грошовими вимогами до боржника. Тому, суд позбавлений можливості продовжувати такий строк.

Але, в аспекті зазначеного суд вважає за доцільне звернутись до практики Європейського суду з прав людини, який у своїх рішеннях вказує на те, що "при застосуванні процедурних правил, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який буде впливати на справедливість процедури, так і зайвої гнучкості, яка призведе до нівелювання процедурних вимог, встановлених законом (див. рішення у справі "Walchli v. France", заява № 35787/03, п. 29, 26.07.2007; "ТОВ "Фріда" проти України", заява № 24003/07, п. 33, 08.12.2016). Зважаючи на це, вирішуючи питання про поновлення або продовження процесуальних строків, суд має виходити з наведених вище відмінностей між поновленням та продовженням процесуальних строків, враховувати зміст заяви (клопотання) учасника та вчинених ним дій.

Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини" суди застосовують при розгляді Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі Суд) як джерело права.

Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Важливим елементом верховенства права є гарантія справедливого судочинства. Так, у справі Bellet v. France Суд зазначив, що "стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів якого є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання в її права".

Основною складовою права на суд є право доступу в тому розумінні, що особі має бути забезпечено можливість звернутися до суду для вирішення певного питання, і держава не повинна чинити правових чи практичних перешкод для здійснення цього права.

Підстави пропуску строку звернення до суду можуть бути визнані поважними, строк поновлено лише у разі, якщо вони пов`язані з непереборними та об`єктивними перешкодами, труднощами, які не залежать від волі особи та унеможливили своєчасне, у встановлений законом процесуальний строк.

Повідомлення про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи ОСОБА_1 було оприлюднено на офіційному веб-сайті Вищого господарського суду України 04.02.2022 за номером 68235. Отже, останнім днем для подання заяв з грошовими вимогами до боржника було 06 березня 2022 року.

Разом з тим, суд зауважує на тому, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.

Відтак, суд приходить до обгрунтованого висновку, що кредитор був позбавлений права у строк, встановедлений чинним законодавством, заявити грошові вимоги до боржника та вважає, що вказаний строк кредитором не пропущено, а, отже, заявлені вимоги вважаєються судом поданими в строк з усіма процесуальними наслідками для такого кредитора (правом голосу на зборах кредиторів).

Поряд з вищеописаною заборгованістю, визнанню також підлягають судові витрати кредитора у розмірі 4 962,00 грн.

З огляду на викладене, суд вважає за доцільне закінчити попереднє засідання.

Враховуючи вищезазначене та керуючись ст. ст. 45, 122 Кодексу України з процедур банкрутства, ст. ст. 232, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

1. Визнати кредитором у справі № 910/17359/21 по відношенню до фізичної особи ОСОБА_1 :

- Акціонерне товариство «Альфа-Банк» з грошовими вимогами на суму 110 071,30 грн., з яких 4 962,00 грн. - витрати, які відшкодовуються до задоволення вимог кредиторів, 102 447,43 грн. - вимоги другої черги, 2 661,87 грн. - вимоги третьої черги;

- Акціонерне товариство «Перший український міжнародний банк» з грошовими вимогами на суму 45 473,20 грн., з яких 4 962,00 грн. - витрати, які відшкодовуються до задоволення вимог кредиторів, 40 511,20 грн. - вимоги другої черги.

2. Зобов`язати керуючого реструктуризацією сформувати реєстр вимог кредиторів, оформлений відповідно до вимог Кодексу України з процедур банкрутства.

3. Визначити дату проведення зборів кредиторів боржника: 22.06.2022.

4. Керуючому реструктуризацією боржника строк до 13.07.2022 подати до Господарського суду м. Києва план реструктуризації боргів боржника.

5. Визначити дату проведення судового засідання, на якому буде розглянуто погоджений кредиторами план реструктуризації боргів або прийнято рішення про перехід до процедури погашення боргів чи про закриття провадження у справі на 22.08.22 о 11:40 год. Засідання відбудеться у приміщені господарського суду м. Києва в залі судових засідань № 5.

6. Копію ухвали направити учасникам провадження у справі та керуючому реструктуризацією.

Ухвала набирає законної сили в порядку ч.ч. 4, 5 ст.9 Кодексу України з процедур банкрутства та може бути оскаржена. Оскарження ухвали не зупиняє провадження у справі про банкрутство.

Повний текст ухвали складено 09.06.2022

Суддя Д.В. Мандичев