ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"10" червня 2022 р. м. Житомир Справа № 906/348/22

Господарський суд Житомирської області у складі судді Сікорської Н.А.,

перевіривши матеріали позовної заяви

Коростишівської районної спілки споживчих товариств

до Коростишівської міської ради

про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Коростишівська РССТ звернулася до суду з позовом до Коростишівської міської ради про визнання права власності на асфальтобетонне покриття площею 10134 кв.м., яке знаходиться за адресою: м.Коростишів, вул.Шевченка, 40.

Вивчивши зміст позовної заяви та розглянувши додані до неї документи, господарський суд прийшов до висновку про залишення позовної заяви без руху з огляду на наступне.

Пунктом 2 ч.1 ст.164 ГПК України визначено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до ч.2 ст.123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За приписами ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" розмір судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до статті 163 ГПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості, - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Вказаний правовий висновок висловив Верховний Суд, зокрема у своїй ухвалі №923/441/18 від 04 березня 2019 року.

Позивачем на підтвердження сплати судового збору до позовної заяви додано платіжне доручення №1104 від 06.06.2022 року про сплату судового збору у сумі 2481,00 грн.

Разом з тим, у позовній заяві позивачем не викладено обставин щодо вартості спірного майна станом на момент звернення до суду з даним позовом, а також не надано доказів щодо його вартості, що в свою чергу унеможливлює суд об`єктивно встановити розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання даного позову.

Мотивування сплати позивачем судового збору в сумі 2481,00 грн. в тексті позовної заяви відсутнє.

Частиною 2 статті 164 ГПК України передбачено, що позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги.

Частинами 2, 4 та 5 статті 91 ГПК України передбачено, що письмові докази подаються в оригіналі або в належним чином засвідченій копії, якщо інше не передбачено цим Кодексом. Копії документів вважаються засвідченими належним чином, якщо їх засвідчено в порядку, встановленому чинним законодавством. Учасник справи, який подає письмові докази в копіях (електронних копіях), повинен зазначити про наявність у нього або іншої особи оригіналу письмового доказу. Учасник справи підтверджує відповідність копії письмового доказу оригіналу, який знаходиться у нього, своїм підписом із зазначенням дати такого засвідчення.

Державний комітет України з питань технічного регулювання та споживчої політики наказом від 07.04.2003 № 55 затвердив "Уніфіковану систему організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлювання документів. ДСТУ 4163-2003"

З 1 вересня 2021 року застосовуються нові вимоги до оформлення документів - набрав чинності ДСТУ 4163:2020 "Державна уніфікована система документації. Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів" (далі ДСТУ 4163, Стандарт). Починаючи з 1 вересня 2021 року усі державні органи, органи місцевого самоврядування, установи, підприємства, організації та інші юридичні особи повинні застосовувати ДСТУ 4163.

Так, пунктом 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації встановлено, що відмітка про засвідчення копії документа складається з таких елементів: слів "Згідно з оригіналом" (без лапок), найменування посади, особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її власного імені та прізвища, дати засвідчення копії.

Копія набуває юридичної сили лише в разі засвідчення в установленому порядку (правова позиція Верховного суду викладена у постанові від 08.05.2019 р. у справі №160/7887/19). Неправильно засвідчені або незасвідчені копії документів є недопустимими доказами фактичних обставин справи та є підставою для скасування судового рішення у справі (правова позиція Верховного суду викладена у постанові від 11.07.2018 у справі №904/8549/17).

Як вбачається із поданих матеріалів, позивачем до позовної заяви долучено копії документів, які не засвідчені належним чином.

Частина копій документів містить відбиток печатки та підпис особи, без зазначення посади, прізвища та ім`я цієї особи, а також відмітки "Згідно з оригіналом".

Решта документів немає відмітки про засвідчення копії документа "Згідно з оригіналом", особистого підпису особи, яка засвідчує копію, її ініціалів та прізвища, а також не вказано дати засвідчення копії.

Також, суд звертає увагу позивача, що засвідченню підлягає кожна сторінка документа поданого в копії.

Відповідно до ч.1 ст.172 ГПК України позивач, особа, яка звертається з позовом в інтересах іншої особи, зобов`язані до подання позовної заяви надіслати учасникам справи її копії та копії доданих до неї документів листом з описом вкладення.

Відповідно до положень ст. ст. 73, 76, 77 ГПК України, належним та допустимим доказом надсилання іншому учаснику справи копії позовної заяви з додатками може вважатися розрахунковий документ встановленої форми, що підтверджує надання послуг поштового зв`язку (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) з надіслання адресату листа з описом вкладення, поданий в оригіналі або в належній чином засвідченій копії.

Вказана правова позиція викладена Верховним Судом в ухвалі від 20.02.2020р. у справі №910/18384/15.

Однак, до матеріалів позовної заяви Коростишівській РССТ не додано оригіналу розрахункового документа відділення поштового зв`язку, що підтверджує направлення відповідачу копії позовної заяви.

Відповідно до вимог ч.1 ст.174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Зважаючи на вищевикладені обставини, позовну заяву Коростишівської РССТ суд залишає без руху.

Позивачу з метою усунення недоліків позовної заяви необхідно подати до суду заяву про усунення недоліків, до якої додати докази про вартість майна, що підлягає визнанню на праві власності та у разі необхідності надати докази доплати судового збору у встановлених порядку і розмірі; належним чином засвідчені копії документів, які були додані до позовної заяви; оригінал розрахункового документу (оригінал поштової квитанції чи фінансового чека), що підтверджує направлення відповідачу копії позовної заяви з додатками.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 162, 164, 172, 174, 234 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву залишити без руху.

2. Коростишівській районній спілці споживчих товариств протягом 10 днів з дня вручення ухвали суду усунути недоліки позовної заяви.

3. Роз`яснити Коростишівській районній спілці споживчих товариств , що в разі не усунення всіх недоліків у встановлений судом строк, заява вважається неподаною і повертається позивачу згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України.

4. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя Сікорська Н.А.

Віддрук.

1 - до справи

2 - позивачу (рек. з повід, ел.пошта: ІНФОРМАЦІЯ_1)