ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.06.2022 року м.Дніпро Справа № 912/2438/20

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Вечірко І.О. (доповідач), судді Мороз В.Ф., Кузнецов В.О.,

секретар судового засідання Зелецький Р.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" на рішення Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022р. у справі №912/2438/20

за позовом ОСОБА_1 , м. Київ

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен", м. Кропивницький

про стягнення вартості частини майна 2 610 379,45 грн.

ВСТАНОВИВ:

1. Короткий зміст позовних вимог та рішення суду першої інстанції.

До Господарського суду Кіровоградської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" про стягнення вартості частини майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" пропорційно його частці у статутному капіталі товариства в сумі 1932756,90 грн., інфляційних втрат в сумі 158486,07 грн., три відсотки річних в сумі 98241,17 грн., всього 2189484,14 грн., з покладанням на відповідача судових витрат.

Позов мотивовано неналежним виконанням відповідачем своїх зобов`язань перед учасником - ОСОБА_1 , який вийшов зі складу учасників вказаного Товариства.

Представником позивача подано до суду заяву про збільшення позовних вимог, згідно з якою за результатами проведення судової експертизи у справі складено висновок експертів, відповідно до якого вартість частини майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" з урахуванням дійсної (ринкової) вартості, пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства станом на 10.11.2017р. становить 2018128,00 грн., яка є більшою у порівнянні із тією, що заявлена у позові. Таким чином, позивач просить збільшити розмір позовних вимог щодо заборгованості з виплати вартості частини майна до 2018128,00 грн. та перерахувати суми, нараховані на підставі ст. 625 ЦК України, з яких інфляційні втрати за період з листопада 2018р. по листопад 2021р. становлять 405643,73 грн. та 3% річних за період з 11.11.2018р. по 17.12.2021р. включно становлять 186607,73 грн. Загальна сума заборгованості 2610379,45 грн.

Рішенням Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022р. у справі №912/2438/20 (повний текст складено 24.01.2022р., суддя - Поліщук Г.Б., м. Кропивницький) позовні вимоги задоволено повністю. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" на користь ОСОБА_1 вартість частини майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" пропорційно його частці у статутному капіталі товариства в сумі 2018128,00 грн., інфляційні втрати в сумі 405 643,73 грн., три відсотки річних в сумі 186607,73 грн., 120127,00 грн. витрат пов`язаних з проведенням судової експертизи, а також 39155,69 грн. судового збору.

Рішення суду першої інстанції мотивовано тим, що:

- матеріали справи підтверджують, що заява про вихід з Товариства подана позивачем до підприємства поштового зв`язку (відповідному поштовому відділенню) для направлення на адресу відповідача 08.11.2017р. та отримана останнім 10.11.2017р. Вказане не заперечувалось представниками сторін в судових засіданнях і матеріали справи іншого не містять. Таким чином, датою виходу позивача з ТОВ "Ноксен" є 10.11.2017р.;

- позивач має право на розрахунок вартості своєї частки саме на підставі дійсної (ринкової) вартості майна товариства, обчисленої на дату волевиявлення учасника вийти з товариства, тобто на дату подання учасником заяви про вихід з товариства;

- в позовній заяві позивач зазначив, що його частка у статутному капіталі відповідача станом на дату виходу 10.11.2017р. становила 25%. Разом з тим, на загальних зборах відповідача, які відбулись 14.11.2017р. було прийнято рішення про перерозподіл часток учасників, внаслідок чого частку позивача було зменшено до 4,87% від статутного капіталу. Таким чином, відповідач був зобов`язаний виплатити позивачу при його виході вартість частини майна відповідача пропорційно його частці у статутному капіталі станом на дату виходу - 10.11.2017р., проте із врахуванням фактично сплаченої позивачем частини частки до статутного капіталу, тобто виходячи з частки 4,87% від статутного капіталу;

- відповідно до висновку експертів №1041/37301 за результатами судово-економічної експертизи, який складений 27.07.2020р., судовими експертами надано наступні висновки: вартість чистих активів ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р. складає 17164 тис. грн. з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна. Вартість частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційна частці позивача у розмірі 4,87 % статутного капіталу товариства, станом на 10.11.2017р. складає 836 тис. грн. з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних об`єктів майна. Вартість чистих активів ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р. складає 39 687 тис. грн. без урахування витрат на нарахування неопераційних курсових різниць та з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна. Вартість частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційна частці позивача у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства, станом на 10.11.2017р. складає 1932756,90 грн., без урахування витрат ТОВ "Ноксен" від нарахування неопераційних курсових різниць та з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна. Таким чином, вартість частини майна відповідача, яку останній мав виплатити позивачу пропорційно його оплаченій частці (4,87%) у статутному капіталі товариства на дату виходу (10.11.2017р.) становить 1932756,90 грн. згідно висновків судово-економічної експертизи №1041/37301 від 27.07.2020р.;

- відповідно до висновку експертів за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи від 29.11.2021р. дійсна (ринкова) вартість всього майна, в тому числі об`єктів нерухомого майна, земельних ділянок, рухомого майна, в тому числі виробничого обладнання, транспортних засобів, спеціальної техніки та устаткування тощо, які належали на праві власності ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р. становила 44174000,00 грн. без урахування ПДВ. Вартість частини майна ТОВ "Ноксен" з урахуванням дійсної (ринкової) вартості, пропорційна частці позивача у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства станом 10.11.2017р. становить 2018128,00 грн.;

- дослідивши висновок судових експертів за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи від 29.11.2021р. в сукупності з матеріалами справи, суд першої інстанції вважав, що експертами був проведений докладний опис досліджень та надана обґрунтована відповідь на поставлені експертній установі питання. Висновок здійснений компетентними експертами, є повним та обґрунтованим, оскільки: всі надана на експертне дослідження об`єкти були досліджені; на всі поставлені перед експертами питання надані вичерпні відповіді, повнота яких перевірена судом на відповідність іншим фактичним даним; висновки є ясними та викладені чітко; судом з`ясовано узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком судової експертизи. Таким чином, вказаний висновок експертів не викликає сумнівів у його правильності та взятий судом до уваги;

- доказів іншої ринкової вартості власних активів станом на дату подання (отримання) заяви про вихід або дати виходу учасника (10.11.2017р.) відповідачем до справи станом на дату прийняття процесуального рішення у справі по суті спору не надано як і не надано суду звіту чи висновку експерта в розумінні вимог ст. 98 ГПК України на спростування доводів позивача у справі;

- відповідач був зобов`язаний сплатити позивачу вартість частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційну частці такого учасника у статутному капіталі товариства, а саме 2018128,00 грн. до 10.11.2018р. включно. Доказів виконання відповідачем такого зобов`язання в матеріалах справи не міститься;

- вимога позивача про стягнення вартості частини майна ТОВ "Ноксен" пропорційно його частці у статутному капіталі товариства в сумі 2018128,00 грн. є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню;

- підлягає задоволенню також і застосування до відповідача спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення грошового зобов`язання, передбачений ч. 2 ст. 625 ЦК України. Із наданого позивачем розрахунку 3% річних та інфляційних втрат слідує, що нарахування даних компенсаційних виплат здійснено починаючи з 11.11.2018р. Перевіривши розрахунок інфляційних втрат та 3% річних, господарський суд встановив, що сума останніх є арифметично вірною та підлягає стягненню з відповідача на користь позивача 405643,73 грн. інфляційних втрат і 186607,73 грн.3 % річних.

2. Підстави з яких порушено питання про перегляд судового рішення та узагальнені доводи учасників справи.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Ноксен" (відповідач) звернулося з апеляційною скаргою, в якій просить рішення Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022р. у справі №912/2438/20 скасувати та ухвалити нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" відмовити повністю.

2.1. Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу.

Апеляційна скарга мотивована тим, що:

- ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 23.12.2021р. у даній справі серед іншого було відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання від 21.12.2021р. про призначення повторної комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи. Вказана ухвала та рішення суду першої інстанції є необґрунтованими, має місце неповнота встановлення обставин, які мають значення для справи, неправильність установлення обставин, які мають значення для справи, внаслідок необґрунтованої відмови у прийнятті доказів, неправильного дослідження та оцінки доказів, зокрема, висновку судової експертизи;

- виходячи з предмету позову, дослідженню у даній справі підлягає визначення вартості частини майна ТОВ "Ноксен" (чистих активів), пропорційно частці позивача у статутному капіталі товариства, розрахована на дату його виходу. При винесенні оскаржуваного судового рішення суд першої інстанції в порушення вимог ст. 104 ГПК України взяв до уваги висновок експертизи від 29.11.2021р.;

- судом першої інстанції порушено вимоги ст. ст. 76, 78, 98, 104, 107 ГПК України, внаслідок чого: суд ухвалою від 23.12.2021р. необґрунтовано відмовив відповідачу в задоволенні клопотання від 21.12.2021р. про призначення повторної судової комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи; суд неправильно дослідив та оцінив висновок експертизи від 29.11.2021р., надавши йому заздалегідь встановленої сили та необґрунтовано прийняв його в якості належного і допустимого доказу, при тому, що є підстави для його відхилення;

- у висновку експертів №1041/37301 за результатами судово-економічної експертизи, який складений 27.07.2020р. на замовлення позивача та доданий ним до позову, судові експерти визначили розмір частини майна відповідача, що підлягає виплаті позивачу за двома варіантами: з врахуванням нарахованих відповідачем не операційних курсових різниць в 4 кварталі 2017р. на суму 24 426 тис. грн. та без врахування вказаних не операційних курсових різниць. Натомість, у висновку експертизи від 29.11.2021р. судовий експерт при розрахунку вартості частини майна відповідача категорично не врахував "не операційні курсові різниці" в сумі 24426,00 тис. грн. та "результат оцінки корисності" в сумі 2723,00 тис. грн. При цьому, судовий експерт обмежився одним реченням обґрунтовуючи такі свої розрахунки: "... експертом встановлено, що витрати товариства за статтею "інші витрати" в розмірі 27149,00 тис. грн. не відносяться до поточних витрат товариства, що виникають в результаті здійснення господарської діяльності". У висновку експертів від 29.11.2021р. відсутнє нормативно-правове обґрунтування та взагалі будь-яке інше обґрунтування того, чому судовий експерт дійшов такого висновку та не врахував "не операційні курсові різниці" в сумі 24426,00 тис. грн. та "результат оцінки корисності" в сумі 2723,00 тис. грн., висновок судового експерта в цій частині ґрунтується на припущеннях. Крім того, вирішення вказаного питання (відносяться не операційні курсові різниці до поточних витрат чи не відносяться) по своїй суті є питанням права, а отже висновок експерта від 29.11.2021р. суперечить ч. 2 ст. 98 ГПК України. Відповідачем вказані не операційні курсові різниці відображені в балансі у довгострокових зобов`язаннях і забезпеченнях, що підтверджується самим висновком експертизи від 29.11.2021р., а отже судовий експерт зобов`язаний був їх враховувати. Як слідує із висновку експертизи від 29.11.2021р., судовий експерт взагалі не досліджував правову природу, періоди, підстави виникнення у відповідача вказаних не операційних курсових різниць в сумі 24426,00 тис. грн., а тому його твердження їх не враховувати є передчасним, безпідставним та не обґрунтованим. На сторінках 120-121 висновку експертизи від 29.11.2021р. судовий експерт зазначає, що для визначення вартості частки … необхідно визначити вартість майна ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р., або найближчу звітну дату та виключити доходи та витрати, що відносяться до періоду між 10.11.2017р. та 31.12.2017р. Але надалі судовий експерт не робить розрахунку доходів та витрат, що відносяться до періоду між 10.11.2017р. та 31.12.2017р. і не виключає їх з вартості майна ТОВ "Ноксен" визначеної станом на 10.11.2017р. В порушення вимог п. 4.12 Інструкції № 53/5, експертом у вступній частині висновку експертизи від 29.11.2021р. не зазначено інформацію щодо способу доставки та виду упаковки досліджуваних об`єктів із зазначенням у необхідних випадках відомостей про те, чи впливав спосіб упаковки на їх збереженість; відсутній запис про відповідність матеріалів та об`єктів, що надійшли до експертної установи, матеріалам, зазначеним у документі про призначення експертизи. Також, в порушення вимог п. 4.13 вказаної Інструкції у дослідницькій частині висновку експерта-економіста, як частини висновку експертизи від 29.11.2021р. не вказані застосовані методи дослідження, умови їх застосування. Не можливо з`ясувати обґрунтованість та правильність застосованих експертом методів і прийомів при проведенні експертизи. У висновку експертизи від 29.11.2021р. не зазначено балансову вартість активів товариства станом на 10.11.2017р., що була досліджена по першому питанню. Тобто не можливо визначити чи все майно товариства (в повному обсязі) було оцінено станом на 10.11.2017р. під час проведення експертизи по першому питанню. Крім того, в дослідницькій частині другого питання відсутні дані щодо співставлення балансової вартості активів, що були оцінені у першому питанні, з даними рядку 1095 "необоротні активи", ф. 1 "баланс" з урахуванням даних щодо руху активів товариства за період з дати балансу 30.09.2017р. або з дати балансу - 31.12.2017р. до 10.11.2017р. Таким чином, можна зробити висновок про порушення експертами вимог ст. 3 Закону України "Про судову експертизу", відповідно до якої судово-експертна діяльність здійснюється на принципах законності, незалежності, об`єктивності і повноти дослідження. Внаслідок зазначеного, не можливо визначити правильність та документальну обґрунтованість виключення експертом-економістом із розрахунку вартості майна товариства суми балансової вартості необоротних активів станом на 31.12.2017р. При проведенні експертизи експертом-економістом порушено вимоги ст. 12 Закону України "Про судову експертизу", відповідно до якої незалежно від виду судочинства та підстави проведення експертизи судовий експерт зобов`язаний провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок. Розрахунок вартості майна товариства здійснено експертом виходячи з даних ринкової вартості майна, визначено за результатами дослідження першого питання станом на 10.11.2017р. та вартості оборотних активів і поточних зобов`язань і забезпечень станом на 31.12.2017р. Тобто, у розрахунку враховано дані на дві різні (не співставні) дати. При проведенні експертизи експертом-економістом було досліджено тільки документи бухгалтерської звітності, за даними яких не можливо визначити вартість активів товариства на 10.11.2017р., оскільки це не є звітною датою. Зазначене свідчить про неповноту проведення дослідження. Судові експерти не оглядали майно відповідача, яке було предметом дослідження, хоча у своєму клопотанні від 21.12.2020р. просили суд зазначити щодо можливості проведення візуального обстеження об`єктів оцінки і відповідач письмово повідомив суд про можливість огляду майна в будь-який зручний час;

- відповідач вважає, що суд першої інстанції повинен був не враховувати висновок експертизи від 29.11.2021р. та призначити у справі повторну судову комплексну оціночно-будівельну, оціночно-земельну, товарознавчу та економічну експертизу.

2.2. Узагальнені доводи інших учасників провадження у справі.

Позивач у відзиві на апеляційну скаргу просить залишити без задоволення апеляційну скаргу та рішення місцевого господарського суду від 13.01.2022р. без змін. Посилається на те, що 14.05.2018р. відбулись загальні збори учасників ТОВ "Ноксен", на яких, зокрема, прийнято рішення виплатити ОСОБА_1 вартість частини майна ТОВ "Ноксен" пропорційно його частці у статутному капіталі після затвердження звіту за 2018р., виплатити ОСОБА_1 належну йому частку прибутку, одержаного ТОВ "Ніксен" в 2018р. до моменту виходу зі складу учасників товариства, зазначені виплати провести після затвердження загальними зборами учасників ТОВ "Ноксен" звіту за 2018р. і в строк до 12 місяців з дня виходу. Вказане рішення загальних зборів учасників ТОВ "Ноксен" суперечить положенням ст. 54 Закону України "Про господарські товариства" та ст. 148 ЦК України, оскільки виплати позивачу мали здійснюватися за результатами діяльності товариства за 2017 рік, враховуючи дату виходу - 10.11.2017р., а не за 2018 рік. В порушення вимог законодавства, чинного станом на дату виходу позивача зі складу учасників ТОВ "Ноксен", останнє не здійснювало розрахунку вартості майна товариства пропорційно частці позивача у статутному капіталі за результатами 2017р. та не здійснювало розрахунку частини прибутку належного до виплати позивачу за 2017р. до моменту виходу позивача. В апеляційній скарзі відсутнє мотивування оскарження рішення суду першої інстанції. Із тексту апеляційної скарги вбачається, що єдиною підставою для оскарження судового рішення є прийняття судом до уваги висновку експертизи та відмова у призначенні повторної судової експертизи. Однак, в апеляційній скарзі відповідач не наводить мотивування стосовно можливого порушення судом першої інстанції норм процесуального права, що призвело до ухвалення незаконного та необґрунтованого рішення. Як під час розгляду справи в суді першої інстанції, так і в апеляційній скарзі, відповідач не заперечує проти наявності у нього зобов`язання щодо виплати позивачу грошових коштів пропорційно його частці у статутному капіталі ТОВ "Ноксен", не заперечує й тієї обставини, що жодних виплат позивачу в результаті його виходу зі складу учасників не здійснювалось. Правомірність нарахування та стягнення інфляційних втрат та 3 % річних скаржником також не оскаржується. Фактично, апеляційна скарга відповідача зводиться до оскарження висновку експертизи та надання скаржником своєї рецензії на нього, хоча докази того, що директор ТОВ "Ноксен", який підписав апеляційну скаргу, є фахівцем в галузі оцінки майна та проведення експертиз, в матеріалах справи відсутні. Скаржник не має компетенції для оскарження обраних судовими експертами підходів та методів проведення дослідження. Дійсно, відповідач під час розгляду справи у суді першої інстанції звертався до суду із клопотанням про призначення комплексної судової товарознавчої та економічної експертизи. Однак, 23.10.2020р., скаржник просив залишити вказане клопотання без розгляду. Таким чином, відповідач самовільно відмовився від реалізації своїх процесуальних прав на тій стадії, де вони були доречні та повторно піднімає ці ж питання в суді апеляційної інстанції. Як вірно зазначено в оскаржуваному судовому рішенні, відповідач не надав доказів іншої ринкової вартості власних активів станом на дату подання (отримання) заяви про вихід або дати виходу учасника - 10.11.2017р. та звіту чи висновку експерта в розумінні вимог ст. 98 ГПК України на спростування доводів позивача у даній справі. Відповідач не приймав жодної участі в процесі доказування, жодних доказів на підтвердження своєї правової позиції до процесуальних документів не долучав. На переконання позивача, ухвалюючи оскаржуване судове рішення, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку стосовно прийнятності висновку експертизи та взяв його до уваги в якості доказу для визначення суми грошових коштів, що підлягає стягненню на користь позивача. Відповідач протягом розгляду справи судом першої інстанції не звертався із клопотанням про виклик судових експертів для надання пояснень щодо обраних ними методів проведення дослідження, розрахунків та інших питань, що виникли у скаржника після ознайомлення з висновком експертизи та викладені ним в апеляційній скарзі. Не погоджуючись із результатом проведеної судової експертизи, відповідач звернувся до суду першої інстанції з клопотанням про призначення повторної судової комплексної оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи, у задоволенні якого абсолютно правомірно було відмовлено ухвалою від 23.12.2021р. Під час проведення повторної експертизи досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної експертизи. Інакше кажучи, при проведенні повторної експертизи експертом не досліджуються нові документи (об`єкти), а проводяться дослідження того ж самого об`єму матеріалу. Даний факт виключає можливість для дослідження додаткових бухгалтерських документів. При проведенні судової експертизи було дотримано вимоги ст. 12 Закону України "Про судову експертизу", оскільки експертами досліджено всі надані документи та надано повний висновок за результатами дослідження. Виїзд судових експертів для огляду в даному випадку був недоцільним та жодним чином не вплинув би на результат проведення експертного дослідження. Таким чином, скаржник, за відсутності відповідної компетенції, наводить безпідставні аргументи щодо невідповідності висновку експертизи вимогам законодавства, деякі з яких спростовуються в тексті висновку експертизи, а також в матеріалах справи. Зміст апеляційної скарги більшою мірою спрямований на призначення повторної експертизи та відтермінування ухвалення відповідного судового рішення судом апеляційної інстанції. На переконання позивача, відповідачем в апеляційній скарзі не спростовано висновків суду першої інстанції та не доведено неправильного застосування судом норм матеріального права або порушення норм процесуального права як необхідної передумови для скасування оскаржуваного рішення.

3. Апеляційне провадження.

3.1. Процедура апеляційного провадження в апеляційному господарському суді.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 29.03.2022р. відкрито апеляційне провадження у справі.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 03.05.2022р. розгляд справи призначено в судовому засіданні на 15.06.2022р.

В судовому засіданні 15.06.2021р. представником позивача надано пояснення по апеляційній скарзі.

Розгляд апеляційним господарським судом клопотань учасників справи.

14.06.2022р. через систему "Електронний Суд" представником відповідача подано клопотання про відкладення розгляду даної справи на іншу дату та призначення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду. Вказане клопотання мотивовано тим, що на час розгляду апеляційної скарги представник відповідача буде зайнятий в іншому судовому засіданні.

Положеннями ч. ч. 2-4 ст. 120 ГПК України встановлено, що суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою. Виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчиненні відповідної процесуальної дії.

Згідно з ч. ч. 3, 11 ст. 270 ГПК України розгляд справ у суді апеляційної інстанції здійснюється в судовому засіданні з повідомленням учасників справи, крім випадків, передбачених ч. 10 цієї статті та ч. 2 ст. 271 цього Кодексу і суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, стосовно якого немає відомостей щодо його повідомлення про дату, час і місце судового засідання, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки будуть визнані судом поважними.

Відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною передумовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників учасників справи, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні (ст. 202 ГПК України).

У даній справі, ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 03.05.2022р. участь представників учасників провадження у справі в судовому засіданні, призначеному на 15.06.2022р. обов`язковою не визнавалась.

Крім того, у відповідності до вимог ст. 197 ГПК України вказаною ухвалою апеляційного господарського суду учасникам провадження у справі, які бажають прийняти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, було запропоновано не пізніше 13.06.2022р. надати суду електронну адресу, яка буде використана для реєстрації в системі відеоконференцзв`язку, а також документи, що посвідчують особу, що прийматиме участь в судовому засіданні, та підтверджують її повноваження; номер телефону для зв`язку з судом; відмітку про наявність або відсутність електронного підпису.

Таким чином, учасники справи не були позбавлені права взяти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.

Відповідач, керуючись своїм правом і вимогами ст. 197 ГПК України та рекомендаціями суду апеляційної інстанції з урахуванням запровадження воєнного стану в Україні, з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби завчасно (14.05.2022р.) заявив про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням підсистеми відеоконференцзв`язку на офіційному веб-порталі судової влади України в підсистемі "Електронний Суд" та з використанням власних технічних засобів.

Виходячи із ст. 129 Конституції України, ст. 2 ГПК України, своєчасний розгляд справи є одним із завдань судочинства, що відповідає положенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо права кожного на справедливий розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Зважаючи на те, що відповідач був завчасно повідомлений про розгляд справи 15.06.2022р., він не скористався своїм правом на участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, а також те, що явка представників учасників справи обов`язковою не визнавалась, матеріали справи є достатніми для перевірки правильності застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, позиція відповідача викладена в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає за можливе відхилити клопотання відповідача про відкладення розгляду справи та розглянути дану справу за відсутності представника відповідача.

Апелянтом заявлено клопотання, в якому відповідач просить призначити у справі повторну комплексну судову оціночно-будівельну, оціночно-земельну, товарознавчу та економічну експертизу, проведення якої доручити судовим експертам Національного наукового центру "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" (м. Харків, вул. Золочівська ,8А), на вирішення судових експертів поставити наступні питання:

- яка дійсна (ринкова) вартість всього майна, в тому числі об`єктів нерухомого майна, земельних ділянок, рухомого майна (в тому числі виробничого обладнання, транспортних засобів, спеціальної техніки та устаткування тощо), які належали на праві власності ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р.?

- яка вартість частини майна ТОВ "Ноксен" з урахуванням дійсної (ринкової) вартості, пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства станом на 10.11.2017р.?

Клопотання мотивовано тим, що з правового обґрунтування, яке наведене відповідачем в апеляційній скарзі на рішення суду у даній справі, вбачається наявність обставин, які на думку відповідача викликають сумніви у правильності висновку експертизи №14175/21-56/14176/21-72/14177/21-42/34886/34887/21-42/35090/35091/21-54 від 29.11.2021р., а саме свідчать про його необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи, зокрема, висновком експертів №1041/37301 за результатами судово-економічної експертизи, який складений 27.07.2020р. на замовлення позивача та доданий ним до позову, Рецензією №29/09 від 25.09.2020р. на Звіт про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами, складеним ТОВ "Консалтингова компанія "Самсон" станом на 10.11.2017р.

Відповідно до ч. 2 ст. 107 ГПК України за наявності сумнів у правильності висновку експерта (необґрунтованість, суперечність з іншими матеріалами справи тощо) за клопотанням учасника справи або з власної ініціативи суд може призначити повторну експертизу, доручивши її проведення іншим експертам.

Згідно із п. 6 ч. 1 ст. 267 ГПК України суддя-доповідач у порядку підготовки справи до апеляційного розгляду за клопотанням сторін та інших учасників справи вирішує питання про виклик свідків, призначення експертизи, витребування доказів, судових доручень щодо збирання доказів, залучення до участі у справі спеціаліста, перекладача.

Частиною 2 ст. 267 ГПК України встановлено, що підготовчі дії, визначені п. 6 ч. 1 цієї статті, вчиняються з дотриманням прав всіх учасників справи подати свої міркування або заперечення щодо їх вчинення, якщо інше не передбачено цим Кодексом.

Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 03.05.2022р. запропоновано позивачу надати свої міркування (пояснення, заперечення) стосовно клопотання відповідача про призначення у справі повторної комплексної судової експертизи.

Позивач в запереченнях на клопотання відповідача про призначення повторної комплексної судової експертизи посилається на те, що на його переконання клопотання не підлягає задоволенню, оскільки відповідач в апеляційній скарзі не довів в чому саме висновки судових експертів КНДІСЕ Міністерства юстиції України від 29.11.2021р. є необґрунтованими, неправильними або такими, що не відповідають матеріалам справи. У відзиві на апеляційну скаргу позивач детально проаналізував доводи апеляційної скарги, яка фактично зводиться до оскарження висновку експертів та вказав на безпідставність таких доводів, деякі з яких спростовуються висновком експертів, а також матеріалами справи. Зокрема, визначені відповідачем в апеляційній скарзі недоліки висновку експертів як відсутність розрахунку доходів та витрат, що відносяться до періоду між 10.11.2017р. та 31.12.2017р. при визначенні вартості частки ОСОБА_1 , розрахунок майна товариства станом на дві різні дати, безпідставне неврахування певних категорій витрат під час розрахунку чистого фінансового результату (прибутку) ТОВ "Ноксен" за 2017р. спростовуються в самому тексті висновку експертів. Так, на стор. 120-121 зазначено, що розрахунок вартості частки проводився згідно даних балансу ТОВ "Ноксен" станом на 31.12.2017р. та дійсної вартості всього майна станом на 10.11.2017р., відкоригованих на суму доходів та витрат, що відноситься до періоду між 10.11.2017р. та 31.12.2017р. На стор. 123 експерт обґрунтовує неврахування зазначених в апеляційній скарзі категорій витрат (не операційна курсова різниця, результат оцінки корисності) під час розрахунку чистого фінансового результату (прибутку) ТОВ "Ноксен" за 2017р. Аргументація відповідача щодо необхідності розрахунку та врахування балансової вартості активів ТОВ "Ноксен" для розрахунку вартості майна товариства в апеляційній скарзі жодним чином не обґрунтовується та є незрозумілою з огляду на те, що завданням судових експертів було визначення вартості майна ТОВ "Ноксен" з урахуванням ринкової вартості, а не балансової. Доводи відповідача щодо неправильності обраного експертами методу для проведення оцінки спеціального дозволу на користування надрами та невиїзду експертів для огляду майна ТОВ "Ноксен" є необґрунтованими і безпідставними, оскільки підписант апеляційної скарги не надав жодного підтвердження наявності у нього компетенції для визначення методології оцінки вартості майна. Скаржник не конкретизує в якій саме частині висновок експертів не відповідає висновку експертів №1041/37301 від 27.07.2020р., Рецензії №29/09 від 25.09.2020р. та не зазначає чому така суперечність має бути підставою для призначення у справі повторної судової експертизи. Позивач звертає увагу, що відповіді на питання судової експертизи, наведені у висновку експертів, є логічними та послідовними, дослідницька частина є узгодженою з підсумками проведеної експертизи, текст висновку експертів містить опис та обґрунтування зроблених висновків. Висновок на підставі відповідних досліджень складено компетентними експертами, які були заздалегідь попереджені судом першої інстанції про кримінальну відповідальність за надання завідомо неправдивого висновку. Експертами під час проведення судової експертизи було досліджено всі отримані документи та надано повний висновок за результатами дослідження. З доводів апеляційної скарги відповідача, що покладені в основу клопотання, вбачається висловлювання відповідачем незгоди з висновком експертів. Під час розгляду справи в суді першої інстанції відповідач не скористався своїм правом на виклик судових експертів, що передбачено положеннями ч. 5 ст. 98 ГПК України для отримання пояснень щодо змісту висновку експертів, а одразу після ознайомлення з результатами експертного дослідження заявив клопотання про призначення повторної експертизи. Вказане свідчить лише про намір відповідача затягнути розгляд справи як в суді першої, так і в суді апеляційної інстанції. Оскарження рішення суду першої інстанції від 13.01.2022р. спрямоване більшою мірою на задоволення клопотання про призначення повторної експертизи у справі та відтермінування моменту набрання вказаним рішенням законної сили. З огляду на повномасштабну російську військову агресію на території України, проведення повторної експертизи Національним науковим центром "Інститут судових експертиз ім. Засл. проф. М.С. Бокаріуса" може затягнути розгляд апеляційної скарги на невизначений час з огляду на те, що вказана експертна установа знаходиться у м. Харків, яке перебуває під постійними обстрілами російських військ. Позивач вважає, що призначення необґрунтованої повторної комплексної судової експертизи та зупинення провадження у даній справі призведуть до затягування розгляду апеляційної скарги, відповідно зумовлять перебування учасників судового процесу в стані невизначеності.

Матеріали даної справи свідчить, що ухвалою Господарського суду Кіровоградської області від 23.12.2021р. у даній справі судом першої інстанції було відмовлено відповідачу у призначенні повторної комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи.

Заперечення на доводи суду першої інстанції щодо відмови у призначенні повторної ескпертизи містяться в даній апеляційній скарзі.

Апеляційний господарський суд, розглядаючи клопотання відповідача про призначення у справі повторної комплексної судової експертизи, дійшов висновку про відсутність обґрунтованих сумнівів у висновку проведеної комплексної судової експертизи у даній справі.

Слід звернути увагу, що наявність заперечень та сумнівів щодо висновків експерта не є безумовною підставою для проведення повторної експертизи, оскільки такі сумніви мають бути підтверджені та обґрунтовані доказами. Аналогічний правовий висновок викладено в постановах Верховного Суду від 20.08.2019р. у справі №925/195/17, від 16.04.2019р. у справі №912/3872/17.

Оцінивши доводи відповідача на предмет необхідності проведення повторної експертизи як необґрунтовані та враховуючи необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання про призначення повторної судової експертизи.

Необхідно зазначити, що очевидне безпідставне призначення повторної судової експертизи апеляційним господарським судом було б порушенням права сторін на розгляд справи упродовж розумного строку, оскільки тягне за собою необхідність зупинення провадження у справі на стадії апеляційного провадження. Наявність заперечень та сумнівів скаржника щодо висновків експертів не є безумовною підставою для проведення повторної експертизи, оскільки такі сумніви мають бути підтверджені та обґрунтовані доказами.

Вихід за межі розумного строку розгляду справи суперечитиме ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до ч. 1 якої кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. У п. 74 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Дульський проти України" зазначено, що "розумний строк" провадження має бути оцінений відповідно до обставин справи та наступних критеріїв: складність справи, поведінка заявника та компетентних державних органів, а також важливість предмета спору для заявника (аналогічний висновок міститься у рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Фридлендер проти Франції").

В судовому засіданні 15.06.2022р. оголошено вступну та резолютивну частини постанови.

3.2. Фактичні обставини справи, встановлені судом апеляційної інстанції.

ОСОБА_1 був учасником Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" до його виходу з товариства за власним бажанням шляхом подання нотаріально посвідченої заяви про вихід від 08.11.2017р.

На момент виходу позивача з товариства, чинною була редакція Статуту товариства, затверджена загальними зборами учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" згідно Протоколу №3 від 29.05.2013р.

Відповідно до п. 3.1 Статуту статутний капітал товариства становить 5906000,00 грн., що сформований за рахунок внесків засновників/учасників. Вкладами учасників товариства можуть бути будинки, споруди, обладнання та інші матеріальні цінності, цінні папери, права користування землею, водою та іншими природними ресурсами, будинками, спорудами, а також інші майнові права (включаючи майнові права на об`єкти інтелектуальної власності) або кошти, в тому числі в іноземній валюті. Внесок, оцінений у гривнях, становить частку учасника у статутному капіталі товариства.

Згідно п. 3.2. Статуту внески учасників здійснюються у таких розмірах та частках:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "ІННОТЕК" - 2953000,00 грн., що становить частку, яка складає 50% статутного капіталу товариства;

- ОСОБА_1 - 1476500,00 грн., що становить частку, яка складає 25 % статутного капіталу товариства;

- ОСОБА_2 - 1476500,00 грн., що становить частку, яка складає 25% статутного капіталу товариства.

10.11.2017р. Товариством з обмеженою відповідальністю "Ноксен" було отримано заяву учасника ОСОБА_1 про вихід із товариства, яка посвідчена нотаріально 08.11.2017р. приватним нотаріусом Кропивницького міського нотаріального округу Кіровоградської області Бондаренко О. В. та зареєстрована в реєстрі за №4059 (т.1 а.с.35-37).

Даною заявою позивач повідомив про свій вихід з Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" та просив здійснити розрахунки із ним шляхом виплати вартості частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційну частці у статутному капіталі і виплати частки прибутку, одержаного товариством у 2017 році, у відповідності до вимог ст. 148 ЦК України та ст. 54 Закону України "Про господарські товариства".

14.11.2017р. відбулись загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен", на яких, серед іншого, прийнято рішення зменшити статутний капітал ТОВ "Ноксен" на 1 250 000,00 грн., встановивши його в розмірі 4656000,00 грн. та перерозподілити частки учасників ТОВ "Ноксен" пропорційно фактично внесеним вкладам наступним чином:

- Товариство з обмеженою відповідальністю "ІННОТЕК" - 2953000,00 грн., що становить частку, яка складає 63,42% статутного капіталу товариства;

- ОСОБА_1 - 226500,00 грн., що становить частку, яка складає 4,87% статутного капіталу товариства;

- ОСОБА_2 - 1476500,00 грн., що становить частку, яка складає 31,71% статутного капіталу товариства.

Вказане рішення оформлене Протоколом №3 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" від 14.11.2017р. (т.1 а.с.38-41).

14.05.2018р. відбулись загальні збори учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен", на яких, зокрема, прийнято рішення виплатити ОСОБА_1 вартість частини майна ТОВ "Ноксен" пропорційно його частці у статутному капіталі ТОВ "Ноксен" після затвердження звіту за 2018 рік. Виплатити ОСОБА_1 належну йому частку прибутку, одержаного ТОВ "Ноксен" в 2018 році до моменту виходу зі складу учасників Товариства. Вказані виплати ОСОБА_1 провести після затвердження загальними зборами учасників ТОВ "Ноксен" звіту за 2018 рік і в строк до 12 місяців з дня виходу.

Дане рішення оформлене Протоколом №2 загальних зборів учасників Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" від 14.05.2018р. (т.1 а.с.42-45).

Позивач зазначає, що незважаючи на те, що у нотаріальній заяві про вихід він просив виплатити йому вартість частини майна Товариства та частину прибутку Товариства розраховані за 2017 рік, Товариство протиправно прийняло рішення про здійснення виплат на підставі звіту за 2018 рік.

Листом №21 від 30.01.2019р. Товариство з обмеженою відповідальністю "Ноксен" повідомило ОСОБА_1 про те, що 28.12.2018р. прийнято рішення, оформлене протоколом №8 загальних зборів учасників ТОВ "Ноксен" про умови та порядок розрахунків з ОСОБА_1 у відповідності з вимогами ст. 54 Закону України "Про господарські товариства", ст. 148 ЦК України у зв`язку з виходом зі складу учасників ТОВ "Ноксен". На підставі вказаного рішення замовлено проведення незалежної оцінки та отримано Висновок про визначення вартості чистих активів від 21.01.2019р., відповідно до якого вартість чистих активів є від`ємною величиною. У зв`язку з чим відсутні підстави для виплати вартості частини майна ТОВ "Ноксен" пропорційно його частці у статутному капіталі ТОВ "Ноксен" до моменту виходу (т.1 а.с.46).

Копія Висновку від 21.01.2019р. позивачу не направлялась.

За твердженням позивача, Товариство з обмеженою відповідальністю "Ноксен" безпідставно відмовило йому у виплаті частини майна та прибутку за 2017 рік пропорційно його частці у статутному капіталі, у зв`язку чим останній звернувся до господарського суду за захистом своїх порушених прав та інтересів.

Вивчивши подані документи та наявні матеріали справи, проаналізувавши норми чинного законодавства, місцевий господарський суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

3.3. Оцінка апеляційним господарським судом доводів учасників справи і висновків суду першої інстанції.

Відповідно до ст. 269 ГПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги (ч. 1). Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї (ч. 2). Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього (ч. 3). Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права (ч. 4).

Колегія суддів заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та докази, що стосуються фактів, на які учасники провадження у справі посилаються в апеляційній скарзі та запереченнях на неї, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, а також перевіривши правильність застосування місцевим господарським судом норм матеріального та процесуального права дійшла висновку про наступне.

Згідно із ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до ст. 124 Конституції України юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі.

Статтею 16 ЦК України, положення якої кореспондуються з положеннями ст. 20 ГК України, передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Названими нормами матеріального права визначено способи захисту прав та інтересів, і цей перелік не є вичерпним.

За загальним положенням цивільного законодавства, зобов`язання виникають з підстав, зазначених у ст. 11 ЦК України. Відповідно до ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договір та інші правочини та юридичні факти. Підставою виникнення цивільних прав та обов`язків є дії осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також дії, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 ГК України корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному фонді (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.

Згідно із ст. 10 Закону України "Про господарські товариства", яка кореспондується зі ст. 116 ЦК України (станом на час виключення позивача з учасників товариства) учасники товариства мають право: а) брати участь в управлінні справами товариства в порядку, визначеному в установчих документах, за винятком випадків, передбачених цим Законом; б) брати участь у розподілі прибутку товариства та одержувати його частку (дивіденди). Право на отримання частки прибутку (дивідендів) пропорційно частці кожного з учасників мають особи, які є учасниками товариства на початок строку виплати дивідендів; в) вийти в установленому порядку з товариства; г) одержувати інформацію про діяльність товариства. На вимогу учасника товариство зобов`язане надавати йому для ознайомлення річні баланси, звіти товариства про його діяльність, протоколи зборів; д) здійснити відчуження часток у статутному (складеному) капіталі товариства, цінних паперів, що засвідчують участь у товаристві, в порядку, встановленому законом. Учасники можуть мати також інші права, передбачені законодавством і установчими документами товариства.

Частиною 1 ст. 148 ЦК України (в редакції на дату оформлення заяви про вихід) встановлено, що учасник товариства з обмеженою відповідальністю має право вийти з товариства, заявивши про це не пізніше ніж за три місяці до виходу, якщо інший строк не встановлений статутом. Справжність підпису на заяві про вихід з товариства підлягає нотаріальному засвідченню.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 07.04.2020р. у справі №910/7674/18 звернула увагу, що за змістом ч. 1 ст. 148 ЦК України та ст. 10 Закону №1576-XII станом на час виникнення спірних правовідносин учасник товариства (безвідносно до розміру належної йому частки в статутному капіталі товариства) мав право вийти з товариства у будь-який строк незалежно від згоди інших учасників та самого товариства. Підставою припинення участі в господарському товаристві має бути юридичний факт подання учасником заяви про вихід з товариства.

Реалізація права на вихід зі складу учасників товариства законодавчо не пов`язується ні з рішенням загальних зборів учасників, ні з внесенням змін до установчих документів товариства. Положення установчих документів, які обмежують чи забороняють право на вихід учасника з товариства, є такими, що суперечать чинному законодавству.

Таким чином, право на вихід з товариства у відповідний період було законодавчо врегульовано як безумовне суб`єктивне право учасника, яке не залежало від згоди товариства чи інших його учасників та реалізація якого мала наслідком припинення участі в товаристві.

Вихід з товариства є одностороннім правочином його учасника, вчиненим у письмовій формі у вигляді заяви про вихід з товариства, підписаної учасником.

Такий правочин, хоч і вчиняється за волевиявленням однієї особи, спричиняє юридичні наслідки для інших осіб, зокрема, виникнення у товариства обов`язку виплатити колишньому учаснику вартість його частки у встановлений строк. Тому неодмінною умовою для реалізації учасником вчиненого ним волевиявлення на припинення участі в товаристві є повідомлення товариства про прийняте рішення.

З огляду на наведене, вихід з товариства є безпосередньою дією учасника, спрямованою на припинення корпоративних відносин з товариством з ініціативи учасника товариства, вчинення якої реалізується учасником шляхом подання до товариства заяви в письмовій формі, підписаної учасником. У зв`язку із цим моментом виходу учасника з товариства є дата подачі ним заяви про вихід відповідній посадовій особі товариства або вручення заяви цим особам органами зв`язку.

Як вбачається із матеріалів справи, заява про вихід з товариства подана позивачем до підприємства поштового зв`язку (відповідному поштовому відділенню) для направлення на адресу ТОВ "Ноксен" 08.11.2017р. та отримана ним 10.11.2017р.

Зважаючи на висновок Великої Палати Верховного Суду у справі №910/7674/18, місцевий господарський суд правомірно врахував датою виходу позивача з ТОВ "Ноксен" 10.11.2017р. (дату отримання товариством заяви).

Відповідно до ч. 2 ст. 64 Закону України "Про господарські товариства" (в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) виключення учасника з товариства призводить до наслідків, передбачених ст. ст. 54 і 55 цього Закону.

Згідно із ст. 54 Закону України "Про господарські товариства" (станом на час виключення позивача з учасників товариства) при виході учасника з товариства з обмеженою відповідальністю йому виплачується вартість частини майна товариства, пропорційна його частці у статутному капіталі. Виплата провадиться після затвердження звіту за рік, в якому він вийшов з товариства, і в строк до 12 місяців з дня виходу. На вимогу учасника та за згодою товариства вклад може бути повернуто повністю або частково в натуральній формі. Учаснику, який вибув, виплачується належна йому частка прибутку, одержаного товариством в даному році до моменту його виходу. Майно, передане учасником товариству тільки в користування, повертається в натуральній формі без винагороди.

Частиною 2 ст. 148 ЦК України (станом на час виключення позивача з учасників товариства) встановлено, що учасник, який виходить із товариства з обмеженою відповідальністю, має право одержати вартість частини майна, пропорційну його частці у статутному капіталі товариства. Порядок і спосіб визначення вартості частини майна, що пропорційна частці учасника у статутному капіталі, а також порядок і строки її виплати встановлюються статутом і законом.

Відповідно до ч. 3 ст. 148 ЦК України (в редакції чинній на дату виходу позивача з учасників товариства) спори, що виникають у зв`язку з виходом учасника із товариства з обмеженою відповідальністю, у тому числі спори щодо порядку визначення частки у статутному капіталі, її розміру і строків виплати, вирішуються судом.

Майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки (ч. 1 ст. 190 ЦК України).

Частиною 1 ст. 66 ГК України та ст. 139 Господарського кодексу України встановлено, що майно підприємства становлять речі та інші цінності (включаючи нематеріальні активи), які мають вартісне визначення, виробляються чи використовуються у діяльності суб`єктів господарювання та відображаються в їх балансі або враховуються в інших передбачених законом формах обліку майна підприємства.

Таким чином, вартість частини майна товариства, що підлягає виплаті, повинна відповідати вартості активів товариства за вирахуванням вартості його зобов`язань (тобто вартості чистих активів), пропорційній до частки учасника в статутному капіталі товариства.

За наявності спору між учасником товариства та самою юридичною особою щодо визначення вартості майна останньої, учасник товариства має право вимагати проведення з ним розрахунків на підставі дійсної (ринкової) вартості майна товариства, а не на підставі вартості, за якою майно обліковується у товаристві. Взяття майна на облік за певною вартістю є односторонньою вольовою дією товариства, яка не може бути беззаперечним доказом дійсної вартості майна. Сторони можуть доводити дійсну вартість майна будь-якими належними доказами (ст. 76 ГПК України). До таких доказів належать, у тому числі, висновки експертів.

Аналогічний висновок, викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 24.04.2018р. у справі №925/1165/14.

З огляду на наведене, позивач має право на розрахунок вартості своєї частки саме на підставі дійсної (ринкової) вартості майна товариства, обчисленої на дату волевиявлення учасника вийти з товариства, тобто на дату подання учасником заяви про вихід з товариства.

Колегія суддів апеляційної інстанції погоджується із висновком місцевого господарського суду про те, що відповідач був зобов`язаний виплатити позивачу при його виході з товариства вартість частини майна ТОВ "Ноксен" пропорційно його частці у статутному капіталі станом на дату виходу - 10.11.2017р., але із врахуванням фактично сплаченої позивачем частини до статутного капіталу, тобто, виходячи з частки 4,87% від статутного капіталу товариства.

Вказане не заперечувалось представниками сторін.

Матеріали справи свідчать, що з метою з`ясування дійсної (ринкової) вартості майна ТОВ "Ноксен" станом на дату виходу (10.11.2017р.), позивачем було замовлено проведення ряду оцінок та експертиз майна товариства та отримано, зокрема, наступні докази:

- Звіт про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен" код 33520321, Кіровоградська область, м. Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2;

- Висновок експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи;

- Звіт про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спецтехніки (дата оцінки 10.11.2017р.), складений ТОВ "Експертна група "Соломон".

Враховуючи необхідність визначення дійсної вартості майна ТОВ "Ноксен" та на підставі наведених доказів, позивачем було замовлено економічну експертизу на вирішення якої поставлено наступні питання:

1) Яка вартість чистих активів ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р. з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна відповідно до: Звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен" код 33520321, Кіровоградська область, м.Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2; Висновку експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019р. за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; Звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ "Експертна група "Соломон"?

2) Яка вартість частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства, станом на 10.11.2017р., з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна відповідно до: Звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен" код 33520321, Кіровоградська область, м. Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2; Висновку експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; Звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ "Експертна група "Соломон"?

3) Яка вартість чистих активів ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р. без урахування витрат від нарахування неопераційних курсових різниць та з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна відповідно до: Звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен", код 33520321, Кіровоградська область, м.Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2; Висновку експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; Звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ "Експертна група "Соломон"?

4) Яка вартість частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87 % статутного капіталу товариства, станом на 10.11.2017р., без урахування витрат ТОВ "Ноксен" від нарахування неопераційних курсових різниць та з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна відповідно до: Звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен" код 33520321, Кіровоградська область, м. Кіровоград, вул. Євгена Маланюка, буд. 2; Висновку експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; Звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ "Експертна група "Соломон"?

Відповідно до Висновку Експертів №1041/37301 за результатами судово-економічної експертизи, який складений 27.07.2020р., судовими експертами були надані наступні висновки.

По першому питанню: Вартість чистих активів ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р. складає 17 164 тис. грн, з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна відповідно до: Звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен", Висновку експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; Звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ "Експертна група "Соломон".

По другому питанню: Вартість частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87 % статутного капіталу товариства, станом на 10.11.2017р. складає 836 тис. грн., з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна відповідно до: Звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен", Висновку експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; Звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ "Експертна група "Соломон".

По третьому питанню: Вартість чистих активів ТОВ "Ноксен" станом на 10.11.2017р. складає 39 687 тис. грн., без урахування витрат від нарахування неопераційних курсових різниць та з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна відповідно до: Звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен", Висновку експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи; Звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ "Експертна група "Соломон".

По четвертому питанню: Вартість частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства, станом на 10.11.2017р. складає 1932756,90 грн., без урахування витрат ТОВ "Ноксен" від нарахування неопераційних курсових різниць та з урахуванням даних щодо ринкової вартості належних ТОВ "Ноксен" об`єктів майна відповідно до: Звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами реєстраційний номер 3807 від 30.12.2005р., власником якого є ТОВ "Ноксен", Висновку експерта від 24.10.2019р. №809/10-2019 за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи, Звіту про експертну оцінку ринкової вартості колісних транспортних засобів та спеціальної кар`єрної техніки, складеному ТОВ "Експертна група "Соломон".

Таким чином, вартість частини майна, яку відповідач мав виплатити позивачу пропорційно його оплаченій частці (4,87%) у статутному капіталі товариства на дату його виходу (10.11.2017р.) становить 1932756,90 грн. згідно висновків судово-економічної експертизи № 1041/37301 від 27.07.2020р.

Враховуючи необхідність визначення дійсної вартості майна ТОВ "Ноксен" та заперечення відповідача проти визначення позивачем дійсної ринкової вартості майна ТОВ "Ноксен" (спеціального дозволу на користування надрами) в сумі 15221000,00 грн. без ПДВ на підставі звіту про незалежну оцінку спеціального дозволу на користування надрами та визначення позивачем розміру заборгованості загалом і достовірність як доказу висновку експертів №1041/37301 за результатами судово-економічної експертизи, який складений 27.07.2020р., з метою встановлення реальної вартості частки позивача у статутному капіталі відповідача станом на дату його виходу, та у зв`язку з необхідністю отримання належного та допустимого доказу такої вартості, судом першої інстанції було призначено проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи, проведення якої було доручено експертам Київського науково-дослідного інституту судових експертиз (03057, м. Київ, вул. Смоленська, буд. 6).

На вирішення судових експертів місцевим господарським судом було поставлено наступні питання:

- Яка дійсна (ринкова) вартість всього майна, в тому числі об`єктів нерухомого майна, земельних ділянок, рухомого майна (в тому числі виробничого обладнання, транспортних засобів, спеціальної техніки та устаткування тощо), які належали на праві власності ТОВ "Ноксен" (, 25015, м. Кропивницький, вул. Є. Маланюка, буд. 2) станом на 10.11.2017р.?

- Яка вартість частини майна ТОВ "Ноксен", з урахуванням дійсної (ринкової) вартості, пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства станом на 10.11.2017р.?

Відповідно до висновку експертів за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи №14175/21-56/14176/21-72/14177/21-42/34886/34886/34887/21-2/35090/35091/21-54 від 29.11.2021р. дійсна (ринкова) вартість всього майна, в тому числі об`єктів нерухомого майна, земельних ділянок, рухомого майна ( в тому числі виробничого обладнання, транспортних засобів, спеціальної техніки та устаткування тощо), які належали на праві власності ТОВ "Ноксен" (, 25015, м. Кропивницький, вул. Є. Маланюка, буд. 2) станом на 10.11.2017р. становила 44174000,00 грн. без урахування ПДВ. Вартість частини майна ТОВ "Ноксен" (, 25015, м. Кропивницький, вул. Є. Маланюка, буд. 2) з урахуванням дійсної (ринкової) вартості, пропорційна частці ОСОБА_1 у розмірі 4,87% статутного капіталу товариства станом на 10.11.2017р. становить 2018128,00 грн.

Оцінивши докази на підтвердження ринкової вартості майна ТОВ "Ноксен" для визначення частки, що належить до сплати позивачу, врахувавши заперечення відповідача щодо висновку комплексної судової експертизи, місцевий господарський суд дійшов правомірного висновку, що висновок експертів від 29.11.2021р. №14175/21-56/14176/21-72/14177/21-42/34886/34886/34887/21-42/35090/35091/21-54 за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи не викликає сумнівів у його правильності та має бути взятий до уваги судом з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими ст. 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.

За приписами ст. 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Дослідивши вищевказаний висновок судових експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи в сукупності з матеріалами справи, колегія суддів апеляційного господарського суду погоджується із висновком суду першої інстанції, що експертами був проведений докладний опис досліджень та надана обґрунтована відповідь на поставлені експертній установі питання. Висновок здійснений компетентними експертами, є повним та обґрунтованим, оскільки: всі надані на експертне дослідження об`єкти були досліджені; на всі поставлені перед експертом питання надані вичерпні відповіді, повнота яких перевірена судом на відповідність іншим фактичним даним; висновки є ясними та викладені чітко; судом з`ясовано узгодженість між дослідницькою частиною та підсумковим висновком судової експертизи.

Доказів іншої ринкової вартості власних активів станом на дату подання (отримання) заяви про вихід або дати виходу учасника (10.11.2017р.) відповідачем станом як на дату прийняття процесуального рішення у справі по суті спору, так і на час подання апеляційної скарги не було надано. Також, відповідачем не було надано суду звіту чи висновку експерта в розумінні вимог ст. 98 ГПК України на спростування доводів позивача у даній справі.

З матеріалів справи вбачається, що судом першої інстанції надано належну правову оцінку зібраним у справі доказам щодо визначення вартості майна ТОВ "Ноксен" для визначення частки, що належить до сплати позивачу.

При розрахунку вартості частини майна ТОВ "Ноксен", що підлягає виплаті позивачу з огляду на його вихід зі складу учасників товариства, місцевий господарський суд правомірно врахував висновок експертів від 29.11.2021р. №14175/21-56/14176/21-72/14177/21-42/34886/34886/34887/21-42/35090/35091/21-54 за результатами проведення комплексної судової оціночно-будівельної, оціночно-земельної, товарознавчої та економічної експертизи в якості доказу дійсної (ринкової) вартості майна товариства, що відповідає висновкам Великої Палати Верховного Суду у постанові від 24.04.2018р. у справі №925/1165/14 та Верховного Суду у постанові від 09.09.2021р. у справі №920/831/20.

Доводи скаржника стосовно необхідності призначення повторної експертизи відхиляються апеляційним господарським судом як недоречні, оскільки суд апеляційної інстанції відмовив у задоволенні відповідного клопотання відповідача з підстав відсутності обґрунтованих сумнівів у висновку експертів.

З урахуванням наведеного, апеляційний господарський суд вважає, що суд першої інстанції з дотриманням норми ч. 10 ст. 81 ГПК України, обґрунтовано визнав встановленими обставини щодо вартості частини майна товариства, що підлягає виплаті, у сумі 2018128,00 грн. тобто у заявленому позивачем розмірі, що дорівнює сумі коштів, внесеній учасником у статутний капіталі Товариства.

Відповідно до ч. 1 ст. 54 Закону України "Про господарські товариства" проведення виплати вартості частини майна товариства, пропорційно до частки в статутному капіталі, при виході учасника з товариства здійснюється в строк до 12 місяців з дня виходу.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов правомірного висновку, що відповідач був зобов`язаний сплатити ОСОБА_1 вартість частини майна ТОВ "Ноксен", пропорційну частці такого учасника у статутному капіталі товариства, а саме: 2 018 128,00 грн. у строк до 10.11.2018р. включно.

Докази виконання відповідачем зобов`язання зі сплати ОСОБА_1 вартості його частки в статутному капіталі ТОВ "Ноксен" матеріали справи не містять. В зв`язку з чим, вимоги позивача про стягнення вартості частини майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" пропорційно його частці у статутному капіталі товариства в сумі 2 018 128,00 грн. є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Також підлягають застосуванню до ТОВ "Ноксен" норми цивільно-правової відповідальності за прострочення грошового зобов`язання, передбаченого ч. 2 ст. 625 ЦК України.

Боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом (ч. 2 ст. 625 Цивільного кодексу України).

У статті 625 ЦК України визначені загальні правила відповідальності за порушення будь-якого грошового зобов`язання незалежно від підстав його виникнення (договір чи делікт). Таким чином, приписи цієї статті поширюються на всі види грошових зобов`язань, якщо інше не передбачено договором або спеціальними нормами закону, який регулює, зокрема, окремі види зобов`язань.

За змістом цієї норми закону нарахування інфляційних втрат на суму боргу та трьох процентів річних входять до складу грошового зобов`язання і є особливою мірою відповідальності боржника за прострочення грошового зобов`язання, оскільки виступають способом захисту майнового права та інтересу, який полягає у відшкодуванні матеріальних втрат кредитора від знецінення грошових коштів унаслідок інфляційних процесів та отриманні компенсації (плати) від боржника за користування утримуваними ним грошовими коштами, належними до сплати кредиторові.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16.05.2018 у справі №686/21962/15-ц.

Судом першої інстанції обґрунтовано встановлено, що з відповідача підлягає стягненню сума інфляційних втрат в розмірі 405643,73 грн. та 3% річних в розмірі 186607,73 грн. за період з листопаду 2018 року по грудень 2021 року.

Враховуючи викладене та зважаючи на встановлення обставин виключення зі складу учасників товариства та невиконання відповідачем свого обов`язку щодо виплати вартості частини майна, пропорційно частці позивача, колегія суддів апеляційного господарського суду вважає правильним висновок місцевого господарського суду про наявність правових підстав для захисту прав позивача шляхом стягнення вартості частини майна у заявленому розмірі, а також для застосування до відповідача спеціального виду цивільно-правової відповідальності за прострочення грошового зобов`язання, передбаченого ч. 2 ст. 625 ЦК України.

За наведених обставин, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" підлягають задоволенню повністю.

З мотивів, наведених у п. 3.3. даної постанови, апеляційний господарський суд погоджується із обґрунтованими доводами позивача, викладеними у відзиві на апеляційну скаргу.

Враховуючи межі перегляду справи в апеляційній інстанції, передбачені ст. 269 ГПК України, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не отримали підтвердження під час апеляційного провадження, не спростовують висновків місцевого господарського суду та не доводять порушення судом норм матеріального і процесуального права під час ухвалення оскаржуваного судового рішення, а оскаржуване рішення суду першої інстанції відповідає фактичним обставинам справи, нормам матеріального та процесуального права.

3.4. Висновки апеляційного господарського суду за результатами розгляду апеляційної скарги.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 275 ГПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право залишити судове рішення без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.

Згідно із ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до діючого законодавства обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, які мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини є вичерпними, відповідають дійсності та підтверджуються достовірними доказами, дослідженими у судовому засіданні.

Оскаржуване судове рішення таким вимогам закону відповідає.

Рішення суду має прийматися у цілковитій відповідності із нормами матеріального та процесуального права та фактичними обставинами справи, з достовірністю встановленими судом, тобто з`ясованими шляхом дослідження та оцінки судом належних і допустимих доказів у конкретній справі.

Вказані вимоги судом першої інстанції при ухваленні оскаржуваного судового рішення були дотримані.

Звертаючись із апеляційною скаргою, скаржник не спростував наведених висновків суду першої інстанції та не довів неправильного застосування судом норм матеріального та процесуального права, як необхідної передумови для зміни чи скасування прийнятого ним судового рішення.

З огляду на встановлені обставини справи, виходячи із меж перегляду справи в апеляційній інстанції, а також враховуючи доводи та вимоги апеляційної скарги, апеляційний господарський суд, з підстав, викладених у п. 3.3 даної постанови, дійшов висновку про необхідність залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.

3.5. Розподіл судових витрат.

Судові витрати за подання апеляційної скарги на підставі ст. ст. 129, 282 ГПК України у зв`язку з відмовою в її задоволенні покладаються на особу, яка подала апеляційну скаргу.

Керуючись ст. ст. 275-282 ГПК України, апеляційний господарський суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Ноксен" - залишити без задоволення.

Рішення Господарського суду Кіровоградської області від 13.01.2022р. у справі №912/2438/20 - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття. Право касаційного оскарження, строк на касаційне оскарження та порядок подання касаційної скарги передбачено статтями 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складено - 21.06.2022р.

Головуючий суддя І.О. Вечірко

Суддя В.Ф. Мороз

Суддя В.О. Кузнецов