УХВАЛА

09 червня 2022 року

м. Київ

Cправа № 913/479/18

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду Банаська О. О. - головуючого, Білоуса В. В., Васьковського О. В.

за участю секретаря судового засідання Солоненко А. В.

за участю представників

заявника Товариства з обмеженою відповідальністю "Ливарник": Терновська М. Л.

кредитора Товариства з обмеженою відповідальністю "Асгард Фінанс": Слюсар В. В., Филик А.І.

розглянув у відкритому судовому засіданні заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ливарник"

про відвід суддів Банаська О. О., Васьковського О. В.

від розгляду заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Ливарник"

про перегляд постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі № 913/479/18 за нововиявленими обставинами

у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "АСГАРД ФІНАНС"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "ЛИВАРНИК"

про банкрутство

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду перебуває справа № 913/479/18 за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Ливарник" (далі - ТОВ "Ливарник") про перегляд постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі № 913/479/18 за нововиявленими обставинами, яку ухвалою від 14.04.2022 призначено до розгляду у відкритому судовому засіданні на 09.06.2022.

В судове засідання з`явились представника заявника ТОВ "Ливарник" та кредитора Товариства з обмеженою відповідальністю "Асгард Фінанс" (далі - ТОВ "Асгард Фінанс").

09.06.2022 представником ТОВ "Ливарник" у судовому засіданні подано заяву про відвід суддів Банаська О. О. та Васьковського О. В. від розгляду заяви ТОВ "Ливарник" про перегляд за нововиявленими обставинами постанови Верховного Суду

Як убачається зі змісту заяви, заявник зазначає про неповноважний склад суду, визначений з порушенням процесуального законодавства, який не міг розглядати касаційну скаргу ТОВ "Асгард Фінанс", оскільки до розгляду касаційної скарги по суті двічі відбувалась зміна складу суду при відсутності підстав для повторного автоматизованого розподілу справи та заміни суддів, а також посилається на необ`єктивність та упередженість судді Банаська О. О. оскільки в ухвалі про залишення заяви без руху, суддя Банасько О. О. вже сформував свою думку про обставини викладені в заяві ТОВ "Ливарник" про перегляд постанови за нововиявленими обставинами про що ним було зазначено в ухвалі про залишення заяви без руху.

За твердженням заявника, оскільки суддями не було заявлено самовідвід після визначення з порушеннями складу суду то існують обґрунтовані сумніви в їх об`єктивності та неупередженості.

У якості нормативної підстави для відводу заявник визначив пункти 4, 5 частини першої статті 35 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).

Представник кредитора ТОВ "Асгард Фінанс" в усних поясненнях заперечив щодо поданої заяви про відвід суддів Банаська О. О. та Васьковського О. В.

За приписами частин третьої, сьомої, восьмої статті 39 ГПК України якщо заява про відвід судді надійшла до суду пізніше ніж за три робочі дні до наступного засідання, така заява не підлягає передачі на розгляд іншому судді, а питання про відвід судді вирішується судом, що розглядає справу. Питання про відвід вирішується невідкладно. Відвід, який надійшов поза межами судового засідання, розглядається судом у порядку письмового провадження. Суд вирішує питання про відвід без повідомлення учасників справи. За ініціативою суду питання про відвід може вирішуватися у судовому засіданні з повідомленням учасників справи. Неявка учасників справи у судове засідання, в якому вирішується питання про відвід, не перешкоджає розгляду судом питання про відвід.

Оскільки заява про відвід суддів Банаська О. О., Васьковського О. В. надійшла до суду 09.06.2022, тобто у день судового засідання, її розгляд здійснюється судом, що розглядає справу.

Розглянувши заяву представника ТОВ "Ливарник" адвоката Терновської М. Л. про відвід суддів Банаська О. О., Васьковського О. В. від розгляду справи № 913/479/18 суд дійшов таких висновків.

Статтями 38, 42 ГПК України закріплені права та обов`язки учасників справи, серед яких, право подавати заяви, зокрема і про відвід судді.

Надаючи оцінку доводам заявника стосовно розгляду справи неповноважним складом суду, а саме порушення порядку визначення суддів для розгляду справи, колегія суддів зважає на таке.

Статтею 35 ГПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, було порушено порядок визначення судді для розгляду справи.

Частинами першою, другою, третьою статті 32 ГПК України встановлено, що визначення судді, а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації документів, зазначених в частині другій статті 6 цього Кодексу, а також в інших випадках визначення складу суду на будь-якій стадії судового процесу, з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, за принципом випадковості та в хронологічному порядку надходження справ. Справа, розгляд якої відповідно до цього Кодексу здійснюється колегією суддів в обов`язковому порядку, розглядається постійною колегією суддів відповідного суду, до складу якої входить визначений Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою суддя-доповідач. Персональний склад постійних колегій суддів визначається зборами суддів відповідного суду.

Згідно з частинами першою, другою, третьою статті 6 ГПК України, у господарських судах функціонує Єдина судова інформаційно-телекомунікаційна система. Позовні та інші заяви, скарги та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до господарського суду і можуть бути предметом судового розгляду, в порядку їх надходження підлягають обов`язковій реєстрації в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в день надходження документів. Визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному цим Кодексом (автоматизований розподіл справ).

Відповідно до підпункту 17.4 пункту 17 Розділу ХІ "Перехідні положення" ГПК України до визначення Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів), можливості вчинення передбачених цим Кодексом дій з використанням підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи такі дії вчиняються в такому порядку: визначення судді або колегії суддів (судді-доповідача) для розгляду конкретної справи здійснюється до приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи, але не довше, ніж три місяці з дня набрання чинності цією редакцією Кодексу, - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу; після приведення Положення про автоматизовану систему документообігу суду у відповідність із цією редакцією Кодексу в частині порядку визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи - за допомогою автоматизованої системи документообігу суду за правилами, встановленими цією редакцією Кодексу.

Керуючись частиною четвертою статті 37, пунктом 2 частини п`ятої статті 128 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", статтею 32 ГПК України, Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), Тимчасовими засадами використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затвердженими постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017 № 8, зборами суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду прийнято рішення від 08.04.2019 № 4, яким вирішено передавати раніше визначеному для розгляду конкретної справи складу суду (судді-доповідачу, колегії суддів) касаційні скарги, що надійшли до касаційного суду після визначення судді-доповідача у цій справі, крім випадків надходження судової справи після нового її розгляду судом нижчої інстанції, після її розгляду палатою, об`єднаною палатою та Великою Палатою.

Таким чином касаційні скарги, які надійшли в межах однієї справи після здійснення автоматизованого розподілу судової справи вперше та визначення судді-доповідача у цій справі, передаються на розгляд саме визначеному судді-доповідачу, крім зазначених вище випадків.

Частиною другою статті 8 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" передбачено, що суддя розглядає справи, одержані згідно з порядком розподілу судових справ, установленим відповідно до закону. На розподіл судових справ між суддями не може впливати бажання судді чи будь-яких інших осіб.

Згідно із частиною четвертою статті 15 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою у порядку, визначеному процесуальним законом.

За змістом частини шістнадцятої статті 32 ГПК України результати автоматизованого розподілу (повторного розподілу) справи оформлюються протоколом.

Тобто законодавець передбачив формування колегії суддів для розгляду справ, так само як і заміну судді, який з поважних причин не може брати участі у розгляді справи (перебування судді у відпустці, на лікарняному, у відрядженні чи закінчення терміну повноважень), із залученням інших суддів цього суду, виключно автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності.

Із наведеного вище вбачається, що судді не мають будь-яких нормативно встановлених механізмів формування складу суду для розгляду конкретної справи, що спрямовано на забезпечення реалізації учасниками справи права на судовий захист незалежним та безстороннім судом, встановленим законом, як складової права на суд, гарантованого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

За даними, отриманими з бази даних автоматизованої системи документообігу суду (комп`ютерна програма "Діловодство спеціалізованого суду"), що підтверджується матеріалами справи, востаннє справа № 913/479/18, була передана на розгляд колегії суддів Верховного Суду: Банаська О. О, (головуючого), Білоуса В. В., Пєскова В. Г., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 27.09.2021.

Відповідно до частини тринадцятої статті 32 ГПК України справа, розгляд якої розпочато одним суддею чи колегією суддів, повинна бути розглянута тим самим суддею чи колегією суддів, за винятком випадків, які унеможливлюють участь судді у розгляді справи, та інших випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до пункту 2.4 Тимчасових засад використання автоматизованої системи документообігу суду та визначення складу суду у Верховному Суді, затверджених постановою Пленуму Верховного Суду від 14.12.2017 N 8 (зі змінами; далі - Засади), у разі відсутності судді, який не є суддею-доповідачем, визначеного автоматизованою системою документообігу суду під час автоматизованого розподілу такої судової справи, для розгляду конкретної судової справи Великою Палатою, об`єднаною палатою, палатою, як правило, автоматизованою системою документообігу суду може бути визначено персональний склад суддів не пізніше дня, який передує судовому розгляду, за ініціативою (повідомлення або службова записка) судді-доповідача на підставі розпорядження керівника апарату (щодо Великої Палати), заступника керівника апарату (щодо касаційних судів) з урахуванням цих Засад.

Згідно з пунктом 3.1 Засад повторний автоматизований розподіл судових справ (заміна судді-доповідача та суддів, які не є доповідачами у справі) здійснюється на будь-якій стадії судового процесу в порядку, передбаченому Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами), та цими Засадами.

У випадках, що унеможливлюють участь судді, який не є суддею-доповідачем у справі, що може перешкодити розгляду конкретної справи у строки, встановлені процесуальним законом, повторний автоматизований розподіл здійснюється за ініціативою (повідомлення або службова записка) судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням керівника апарату чи заступника керівника апарату в загальному порядку, передбаченому Положенням та цими Засадами (пункт 3.2 Засад).

Пунктом 3.4 Засад передбачено, що заміна судді, який не є суддею-доповідачем у судовій справі, у складі колегії суддів, здійснюється з числа резервних суддів за ініціативою (повідомлення або службової записки) судді-доповідача за вмотивованим розпорядженням заступника керівника апарату, що додається до матеріалів справи. Суддя, визначений на заміну судді, що вибув, розглядає у складі колегії суддів усі невирішені в цей день справи, які розглядає ця колегія суддів, та які у зв`язку з відсутністю судді, що вибув, неможливо було б розглянути в строки, встановлені процесуальним законодавством. Суддя, визначений на заміну, бере участь у розгляді усіх невирішених справ, перелік яких визначається на підставі відповідної записки судді-доповідача, за розпорядженням керівника апарату, що додається до матеріалів справи.

У зв`язку з відпусткою судді Пєскова В. Г., суддя-доповідач Банасько О. О. звернувся зі службовою запискою від 19.10.2021 щодо заміни автоматизованою системою документообігу суду члена колегії для розгляду справи № 913/479/18

На підставі цієї службової записки розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 19.10.2021 № 29.3-02/3690 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи, за результатом якого справу № 913/479/18 передано колегії суддів у складі: Банасько О. О. (головуючий), Білоус В. В., Погребняк В. Я., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 19.10.2021.

Водночас, у зв`язку з запланованою відпусткою судді Погребняка В. Я. з 20.10.2021 суддя - доповідач Банасько О. О. звернувся зі службовою запискою від 19.10.2021 щодо заміни автоматизованою системою документообігу суду члена колегії для розгляду справи № 913/479/18.

На підставі цієї службової записки розпорядженням заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 20.10.2021 № 29.3-02/3724 призначено проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи, за результатом якого справу № 913/479/18 передано колегії суддів у складі: Банасько О. О. (головуючий), Білоус В. В., Васьковський О. В., що підтверджується протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) між суддями від 20.10.2021.

З огляду на викладене здійснення повторного автоматизованого розподілу справи № 913/479/18, відбулося з урахуванням приписів ГПК України, Положення та Засад.

Постановою Верховного Суду від 21.10.2021 частково задоволено касаційну скаргу ТОВ "АСГАРД ФІНАНС"; постанову Східного апеляційного господарського суду від 25.08.2021 та ухвалу Господарського суду Луганської області від 16.06.2021 у справі № 913/479/18 в частині віднесення додаткових грошових вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "АСГАРД ФІНАНС" в розмірі 13 180 986,52 грн до четвертої черги вимог кредиторів без права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів змінено, виклавши їх мотивувальну частину в редакції цієї постанови та виключивши з пунктів 2, 4 резолютивної частини ухвали суду першої інстанції слова "без права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів".

Оскільки справа № 913/479/18 вже перебувала у провадженні колегії суддів у складі Банасько О. О. (головуючого), Білоус В. В., Васьковський О. В., та враховуючи, що за результатом розгляду касаційної скарги справа на новий розгляд не направлялась, заява про перегляд постанови за нововиявленими обставинами у справі № 913/479/18 розподілена шляхом передачі судової справи раніше визначеному складу суду відповідно до протоколу від 12.01.2022.

Отже, розподіл справи № 913/479/18 між суддями відбувся у відповідності до приписів ГПК України, Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями).

Надаючи оцінку доводам заявника стосовно необ`єктивності та упередженості судді Банаська О. О., оскільки в ухвалі про залишення заяви без руху, суддя Банасько О. О. вже сформував свою думку про обставини викладені в заяві ТОВ "Ливарник" про перегляд постанови за нововиявленими обставинами колегія суддів зважає на таке.

Статтею 35 ГПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.

Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.

Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України (далі - Конвенція), та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

Європейський суд з прав людини зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.

При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).

У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення Європейського суду з прав людини "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).

ГПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.

Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.

Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.

У контексті поданої заяви суд звертає увагу на приписи частини четвертої статті 35 ГПК України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.

Отже, незгода ТОВ "Ливарник" з судовим рішенням у справі № 913/479/18 (ухвала про залишення заяви без руху від 14.01.2022) не є підставою для відводу судді, передбаченої чинним процесуальним законодавством, є безпідставною та необґрунтованою.

За результатами розгляду заяви представника ТОВ "Ливарник" адвоката Терновської М. Л. про відвід суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Банаська О. О. та Васьковського О. В. від розгляду справи № 913/479/18 суд дійшов висновку, що доводи заявника є такими, що не узгоджуються із наведеними вище нормами законодавства, не містять об`єктивно обґрунтованих посилань на дійсні обставини, які викликають сумнів у неупередженості суддів та могли б бути підставою для відводу у розумінні статей 35 ГПК України.

За таких обставин, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви представника ТОВ "Ливарник" адвоката Терновської М. Л. про відвід суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Банаська О. О. та Васьковського О. В. від розгляду справи № 913/479/18, слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись статтями 32, 35, 38, 39, 234, 235, 300, 301, 314, 325, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду

УХВАЛИВ:

1. Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Ливарник" про відвід суддів Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Банаська О. О. та Васьковського О. В. залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий О. О. Банасько

Судді В. В. Білоус

О. В. Васьковський