УХВАЛА

м. Київ

22.02.2022Справа № 910/21145/21

Суддя Господарського суду міста Києва ДЖАРТИ В.В., розглянувши без виклику представників сторін матеріали справи

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Органік Корпорейшн"

до Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київсвітло"

про стягнення заборгованості в розмірі 250 729,04 грн,

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2021 року Товариство з обмеженою відповідальністю "Органік Корпорейшн" (далі - позивач, Товариство) звернулось до Господарського суду міста Києва із позовом до Комунального підприємства електромереж зовнішнього освітлення м. Києва "Київсвітло" (далі - відповідач, Підприємство) про стягнення заборгованості в розмірі 250 729,04 грн, яка складається з 70 218,03 грн трьох процентів річних та 180 511,01 грн інфляційних збитків.

Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням відповідачем умов Договору підряду № АДО-НБ-1 від 09.06.2017 в частині своєчасної та в повному обсязі оплати за виконані позивачем роботи.

Ухвалою від 29.12.2021 позовну заяву було залишено без руху та встановлено позивачу строк на усунення недоліків шляхом подання до суду доказів направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів на адресу відповідача.

21.01.2022 до суду надійшла заява позивача про усунення недоліків до якої долучено докази направлення копії позовної заяви та доданих до неї документів на адресу відповідача.

27.01.2022 суд ухвалив прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі № 910/21145/21, здійснювати розгляд справи в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (без проведення судового засідання) та встановити сторонам строки на вчинення процесуальних дій.

14.02.2022 до суду надійшли заперечення відповідача проти розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження в яких заявник зазначає про необхідність виклику у судове засідання директора позивача для надання пояснень щодо повноважень особи підписанта позовної заяви та встановлення фактичних обставин справи.

Ухвала суду від 27.01.2022 отримана відповідачем 08.02.2022, що підтверджено наявним в матеріалах справи рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення 907.

Приписами частини 1 статті 250 ГПК України, визначено, що питання про розгляд справи у порядку спрощеного позовного провадження суд вирішує в ухвалі про відкриття провадження у справі.

Відповідно до частини 3 статті 247 ГПК України при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження суд враховує: ціну позову; значення справи для сторін; обраний позивачем спосіб захисту; категорію та складність справи; обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; кількість сторін та інших учасників справи; чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

Згідно приписів частини 4 статті 250 ГПК України якщо відповідач в установлений судом строк подасть заяву із запереченнями проти розгляду справи в порядку спрощеного позовного провадження, суд залежно від обґрунтованості заперечень відповідача постановляє ухвалу про:

1) залишення заяви відповідача без задоволення;

2) розгляд справи за правилами загального позовного провадження та заміну засідання для розгляду справи по суті підготовчим засіданням.

У відповідності до частини 6 статті 250 ГПК України, якщо суд вирішив розглянути справу в порядку спрощеного позовного провадження, але в подальшому за власною ініціативою або за клопотанням учасника справи постановив ухвалу про розгляд справи за правилами загального позовного провадження, розгляд справи починається зі стадії відкриття провадження у справі. У такому випадку повернення до розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження не допускається.

Частиною 1 статті 2 ГПК України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави.

Основними засадами (принципами) господарського судочинства є: 1) верховенство права; 2) рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом; 3) гласність і відкритість судового процесу та його повне фіксування технічними засобами; 4) змагальність сторін; 5) диспозитивність; 6) пропорційність; 7) обов`язковість судового рішення; 8) забезпечення права на апеляційний перегляд справи; 9) забезпечення права на касаційне оскарження судового рішення у визначених законом випадках; 10) розумність строків розгляду справи судом; 11) неприпустимість зловживання процесуальними правами; 12) відшкодування судових витрат сторони, на користь якої ухвалене судове рішення (частина 3 статті 2 ГПК України).

Згідно частини 1 статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство в господарських судах здійснюється відповідно до Конституції України, цього Кодексу, Закону України "Про міжнародне приватне право", Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом", а також міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

За приписами статті 9 Конституції України, статті 19 Закону України "Про міжнародні договори України" і статті 4 Господарського процесуального кодексу України господарські суди у процесі здійснення правосуддя мають за відповідними правилами керуватися нормами зазначених документів, ратифікованих законами України.

Відповідно до частин 1 статті 1 Закону України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" Україна повністю визнає на своїй території дію приписів Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо визнання обов`язковою і без укладення спеціальної угоди юрисдикцію Суду в усіх питаннях, що стосуються її тлумачення і застосування.

Водночас статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий розгляд його справи.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6 § 1, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Белеш та інші проти Чеської Республіки).

Суд завжди займав визначне місце, забезпечуючи право на справедливий суд (Рішення Європейського суду з прав людини у справах Ейрі проти Ірландії та Станєв проти Болгарії. Ця гарантія є "одним з основних принципів будь-якого демократичного суспільства, відповідно до Конвенції" (Рішення Європейського суду з прав людини у справі Претто та інші проти Італії).

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі Клінік дез Акація та інші проти Франції вказано, що сторонам повинна бути надана можливість повідомити будь-які докази, необхідні для успіху скарги.

У статті 11 Міжнародного пакту про політичні та громадянські права, який ратифіковано Указом №2 148-08 від 19.10.1973 Президії Верховної Ради Української РСР, кожен має право при визначенні його прав і обов`язків у будь-якому цивільному процесі на справедливий і публічний розгляд справи компетентним, незалежним і безстороннім судом, створеним на підставі закону.

У рішенні 15-рп/2004 від 02.11.2004 Конституційного Суду України у справі за конституційним поданням Верховного Суду України щодо відповідності Конституції України (конституційності) положень статті 69 Кримінального кодексу України (справа про призначення судом більш м`якого покарання) визначено, що справедливість - одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права. Зазвичай справедливість розглядають як властивість права, виражену, зокрема, в рівному юридичному масштабі поведінки й у пропорційності юридичної відповідальності вчиненому правопорушенню. У сфері реалізації права справедливість проявляється, зокрема, у рівності всіх перед законом і засобах, що обираються для їх досягнення.

Значення принципів справедливості та добросовісності поширюється не тільки на сферу виконання зобов`язань, а і на сферу користування правами, тобто, такі засади здійснення судочинства виступають своєрідною межею між припустимим використанням права (як формою правомірного поводження) та зловживанням правами (як формою недозволеного використання прав).

Проте, з огляду на правила вирішення спору у порядку спрощеного позовного провадження, повне та всебічне з`ясування всіх обставин справи, які входять в предмет доказування у розглядуваному спорі, та справедливе вирішення спору не вбачається за можливе без проведення підготовчого провадження.

Таким чином, з метою дотримання основних засад господарського судочинства, справедливого, неупередженого та своєчасного вирішення спору, маючи на меті забезпечення дійсного вирішення правового спору між сторонами, враховуючи приписи частини 7 статті 180 ГПК України, суд дійшов висновку щодо необхідності призначення справи № 910/21145/21 до розгляду за правилами загального позовного провадження, починаючи зі стадії відкриття провадження.

За таких обставин, керуючись статтями 2, 3, 12, 74, 120-121, 180, 234-235, 247, 250-252 Господарського процесуального кодексу України, суд, -

УХВАЛИВ:

1. Здійснювати розгляд справи № 910/21145/21 за правилами загального позовного провадження, починаючи зі стадії відкриття провадження.

2. Підготовче засідання призначити на 14.03.22 о 14:30 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 5.

3. Викликати для участі у підготовчому засіданні представників учасників справи, повноваження яких оформити відповідно до вимог, викладених у статті 60 ГПК України, та надати суду документи, що підтверджують повноваження представників.

4. Звернути увагу учасників справи на тимчасовий характер вжитих судом процесуальних заходів для запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, серед учасників відкритих судових засідань

5. Запропонувати учасникам судового процесу під час дії карантину, у порядку статті197 ГПК України брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів за допомогою програмного забезпечення EasyCon. Запропонувати учасникам судового процесу для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції сідання подати до суду заяву (засобами поштового зв`язку, на електронну пошту суду (підписану, за наявності, електронним підписом) про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за допомогою програмного забезпечення EasyCon із зазначенням його облікового запису (логіну).

6. Запропонувати позивачу надати суду:

- відповідь на відзив на позов, а також докази направлення відповіді на відзив відповідачу у строк протягом п`яти днів з дня отримання відзиву на позов;

- для огляду в підготовчому судовому засіданні: оригінали документів, копії яких подано до матеріалів справи.

7. Повторно запропонувати відповідачу надати суду:

- обґрунтований письмовий відзив на позовну заяву з доказами направлення відзиву позивачу у порядку, передбаченому статтями 165, 178 ГПК України;

- заперечення на відповідь на відзив з доказами направлення заперечень позивачу - у строк протягом 5 днів з дня отримання відповіді на відзив;

- для огляду в підготовчому судовому засіданні: оригінали документів, копії яких подано до матеріалів справи.

8. Звернути увагу сторін, що інформацію по справі, що розглядається можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: http://ki.arbitr.gov.ua

9. Повідомити сторін, що додаткові письмові докази, клопотання, заяви, пояснення, необхідно подати у строк до 10.03.2022. Звернути увагу учасників процесу на те, що документи подаються через канцелярію суду за умови їх оформлення належним чином (кожна сторінка має бути належним чином засвідчена, документи прошиті та подане клопотання про приєднання зазначених документів до матеріалів справи).

10. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

СУДДЯ ВІКТОРІЯ ДЖАРТИ