УХВАЛА
про призначення судового засідання
м. Київ

06.06.2022Справа № 910/7170/21

Господарський суд міста Києва у складі судді Селівона А.М., розглянувши матеріали

заяви Акціонерного товариства "Оператор ринку"

про заміну сторони (стягувача) правонаступником

у справі № 910/7170/21
За позовом Державного підприємства Оператор ринку (01032, м. Київ, вул. С. Петлюри, 27)

до Товариства з обмеженою відповідальністю Перша Українська Електрична Компанія (04050, м. Київ, вул. Січових Стрільців, буд. 77)

про стягнення 3 619,43 грн

Представники сторін: не викликались

ВСТАНОВИВ:

05 травня 2021 року до Господарського суду міста Києва від Державного підприємства Оператор ринку надійшла позовна заява № 01-51/1060 від 28.04.2021 року до Товариства з обмеженою відповідальністю Перша Українська Електрична Компанія про стягнення грошових коштів в розмірі 3 619,43 грн за договором № 346/01 від 01.11.2019 року про участь у ринку на добу наперед на внутрішньому ринку.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 22.11.2021 року позов задоволено повністю, вирішено стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю Перша Українська Електрична Компанія на користь Державного підприємства Оператор ринку заборгованість у розмірі 3 619 (три тисячі шістсот дев`ятнадцять) грн 43 коп. та 2 270 (дві тисячі двісті сімдесят) грн 00 коп. витрат на сплату судового збору.

На примусове виконання рішення у даній справі 17.12.2021 року Господарським судом міста Києва було видано відповідний наказ.

Через загальний відділ діловодства Господарського суду міста Києва 24.01.2022 від Акціонерного товариства "Оператор ринку" надійшла заява про заміну сторони стягувача його правонаступником, відповідно до якої заявник просить суд замінити стягувача (позивача) з Державного підприємства Оператор ринку правонаступником - Акціонерним товариством "Оператор ринку.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 24.01.2022 року у зв`язку з лікарняним судді Андреїшиної І.О. вищевказана заява була передана на розгляд судді Селівону А.М.

В той же час, 24.02.2022 року у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" указом Президента України Про введення воєнного стану в Україні № 64/2022 від 24.02.2022 року, затвердженого Законом України Про затвердження Указу Президента України Про введення воєнного стану в Україні та продовження строку дії воєнного стану в Україні згідно Указів Президента України Про продовження дії воєнного стану в Україні № 133/2022 від 14.03.2022 року, №259/2022 від 18 квітня 2022 року та № 341/2022 від 17 травня 2022 року, затвердженого Законом України Про продовження строку дії воєнного стану в Україні на території України з 5:30 24 лютого 2022 року введено воєнний стан.

За приписами ст. 10 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" встановлено, що у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

При цьому статтею 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ст. 26 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінено територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місце знаходження судів.

Отже, навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану конституційні права людини на судовий захист не можуть бути обмежені.

Так, 02.03.2022 на офіційній веб-сторінці Ради суддів України оприлюднено рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, згідно з пунктом 5 яких судам рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя. Справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.

При здійсненні судочинства суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини, як джерело права (ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини"). Відповідно до ст. 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Разом з тим суд зазначає, що в силу вимог частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

При цьому розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: правова та фактична складність справи, поведінка заявника, інших учасників справи та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (справи "Фрідлендер проти Франції", "Федіна проти України", "Матіка проти Румунії", "Літоселітіс проти Греції").

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Броуган (Brogan) та інші проти Сполученого Королівства" зазначив, що очевидно, для кожної справи буде свій прийнятний строк, і встановлення кількісного обмеження, чинного для будь-якої ситуації, було б штучним. Суд неодноразово визнавав, що неможливо тлумачити поняття розумного строку як фіксовану кількість днів, тижнів тощо (рішення у справі "Штеґмюллер проти Авторії"). Таким чином, у кожній справі постає питання оцінки, що залежатиме від конкретних обставин.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення розумного балансу між нормами статті 3 Конституції України та положеннями статті 2 Господарського процесуального кодексу України, які визначають завдання господарського судочинства, недопущення порушення процесуальних прав сторін на участь у судовому засіданні, повного та всебічного з`ясування обставин справи та для подальшого розгляду спору, а також для надання учасникам справи достатнього строку на вчинення певних процесуальних дій, на підставі ч. 3 ст. 334 ГПК України заяву Акціонерного товариства "Оператор ринку" про заміну сторони (стягувача) у справі її правонаступником слід призначити до розгляду в судовому засіданні, про що повідомити сторін.

Керуючись ст. ст. 120, 121, 234, 334 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Розгляд заяви призначити на 21.07.22 о 14:45 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал № 10 .

2. Запропонувати боржнику у строк до 14.07.2022 включно:

- надати суду пояснення по суті поданої заяви.

3. Повідомити учасників справи про дату, час та місце розгляду справи. У відповідності до ст. 60 ГПК України сторонам надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

4. Повідомити учасників справи, що додаткові письмові докази, висновки експертів, клопотання, заяви, пояснення можуть бути подані до суду у строк до 14.07.2022 року (включно) з дотриманням вимог до форми та змісту заяв з процесуальних питань, встановлених статтею 170 Господарського процесуального кодексу України, а також з урахуванням основних засад (принципів) господарського судочинства, зокрема, змагальності та рівності всіх учасників процесу перед законом та судом.

5. Повідомити про судове засідання учасників справи. У відповідності до ст. 60 ГПК України надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

6. Звернути увагу учасників справи на процесуальні права та обов`язки, передбачені ст. 46 ГПК України, зокрема в частині строків подання до суду заяв про збільшення/зменшення позовних вимог, зміни предмету або підстави позову та доказів направлення копій таких заяв та доданих до них документів іншим учасникам справи, а також щодо наслідків неподання таких доказів суду (ч.ч. 2, 3, 5 ст. 46 ГПК України).

7. Звернути увагу сторін, що збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених ГПК України (ч. 1 ст. 14 ГПК України).

8. Довести до відома учасників справи, що явка їх представників в судове засідання є необов`язковою. Запропонувати учасникам справи подати до суду заяву/клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів або про розгляд справи без участі сторін.
9. Також суд наголошує на можливості подання процесуальних документів, письмових та електронних доказів тощо, вчинення інших процесуальних дій в електронній формі з використанням власного електронного підпису, прирівняного до власноручного підпису відповідно до Закону України Про електронні довірчі послуги.
10. Сторонам направити на електронну адресу еср_s38_1@kі.arbitr.gov.ua текст позовної заяви/відзивів/пояснень/заяв/клопотань у форматі Word, розрахунки, що містять формули - у форматі Exel.

11. Запропонувати сторонам надати суду актуальні адреси електронної пошти та номери засобів телефонного зв`язку з метою отримання від суду інформації щодо ходу розгляду справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання 06.06.2022 року та оскарженню не підлягає.

Суддя А.М.Селівон