ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

02.06.2022м. ДніпроСправа № 904/1240/21

за заявою ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) про визнання неплатоспроможною фізичної особи

Суддя Примак С.А.

при секретарі судового засідання Балійчук М.В.

За участі представників сторін:

від ГУ ДПС в Дніпропетровській області Горбань Р.С.

від АТ КБ "ПриватБанк": не з`явився

від боржника: не з`явився

від керуючого реалізацією майна боржника: не з`явився

ВСТАНОВИВ:

Провадження у справі про визнання неплатоспроможнім ОСОБА_1 перебуває на стадії погашення боргів.

Ухвалою господарського суду від 10.05.2022 відкладено розгляд заяви керуючого реалізацією від 14.02.2022 про зняття арештів, обмежень та заборон з майна банкрута та розгляд заяви керуючого реалізацією від 14.02.2022 про роз`яснення рішення на 02.06.2022 на 10:20 .Зобов`язано керуючого реалізацією майна боржника - арбітражного керуючого Рябчуна Романа Миколайовича до 30.05.2022 надати до суду письмові пояснення з приводу заперечення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на заяву керуючого реалізацією про зняття арештів, обтяжень та заборон з майна банкрута. Зобов`язано Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк" до 30.05.2022 надати до суду письмові пояснення стосовно того, чи звертався останній з наказом Господарського суду дніпропетровської області від 15.02.2022 по справі №904/1240/21 (186/1152/21) до виконавчої служби за місцем реєстрації боржника, для пред`явлення до виконання.

У судове засідання 02.06.2022 повноважні представники сторін не з`явилися. Про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином.

Розглянувши у судовому засіданні клопотання керуючого реалізацією майна боржника про роз`яснення судового рішення, господарський суд встановив.

Відповідно до статті 245 Господарського процесуального кодексу України роз`яснення судового рішення - це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта. Тобто йдеться про викладення судового рішення у більш ясній і зрозумілій формі. Здійснюючи роз`яснення судового рішення, суд викладає більш повно і зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін до рішення по суті і не торкаючись тих питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення, або фактично про встановлення чи зміну способу і порядку виконання рішення, господарський суд відмовляє в роз`ясненні рішення. (Постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 08 серпня 2018 року у справі № 808/1298/15, адміністративне провадження №К/9901/47009/18).

Господарський суд зазначає, що рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 у справі №904/1240/21 (186/1152/21) є граничнимм повним та чітким, має вступну, описову, мотивувальну і резолютивну частини і викладене у послідовності, що визначена статтею 238 Господарського процесуального кодексу України, а тому розуміння його змісту не викликає жодних труднощів та не потребує зайвої деталізації.

Разом з тим, приписи статті 245 Господарського процесуального кодексу не передбачають можливості надання судом юридичної консультації щодо роз`яснення правових наслідків відповідного судового рішення.

Згідно поданої заяви, арбітражний керуючий Рябчун Роман Миколайович не ставить питання про роз`яснення (тлумачення) незрозумілого тексту вказаного рішення. Питання, з якими звернувся заявник стосуються не виправлення недоліків судового акта, а роз`яснення правових наслідків цього рішення та форми його виконання. Суд не надає консультації з юридичних питань, що в контексті статті 245 Господарського процесуального кодексу України є підставою для відмови у роз`ясненні даного рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 у справі №904/1240/21 (186/1152/21).

За таких обставин, поставлені заявником питання виходять за межі вказаного судового рішення, і надання такого роз`яснення не відповідає вимогам статті 245 Господарського процесуального кодексу України, з огляду на відсутність підстав для роз`яснення рішення, у роз`ясненні вказаного рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 18.01.2022 у справі №904/1240/21 (186/1152/21)слід відмовити.

Розглянувши у судовому засіданні клопотання керуючого реалізацією майна боржника - арбітражного керуючого Рябчуна Романа Миколайовича від 14.02.2022 про зняття арештів, обмежень та заборон з майна банкрута, господарський суд встановив.

Відповідно до частини першої статті 2 Кодексу України з процедур банкрутства провадження у справах про банкрутство регулюється цим Кодексом, Господарським процесуальним кодексом України, іншими законами України.

Згідно із частиною 6 статті 12 Господарського процесуального кодексу України господарські суди розглядають справи про банкрутство у порядку, передбаченому цим Кодексом для позовного провадження, з урахуванням особливостей, встановлених Кодексом про банкрутство.

Стаття 113, провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.

Згідно зі статтею 59 Кодексу України з процедур банкрутства, з дня ухвали господарським судом постанови про визнання боржника банкрутом і відкриття ліквідаційної процедури: продаж майна банкрута допускається в порядку, передбаченому цим Кодексом; скасовуються арешт, накладений на майно боржника, визнаного банкрутом, та інші обмеження щодо розпорядження майном такого боржника. Накладення нових арештів або інших обмежень щодо розпорядження майном банкрута не допускається.

При цьому господарський зазначає, що зняття заборон, арештів, обтяжень (обмежень), застав із майна банкрута у відповідності до статті 59 Кодексу України з процедур банкрутства є безумовним, і стосується будь-яких органів і посадових осіб.

Слід також зазначити, що Кодексу України з процедур банкрутства є спеціальним законом та має пріоритет перед іншим законодавством при розгляді справ про банкрутство.

Тому органи виконавчої служби, нотаріуси, адміністратори Єдиних та Державних реєстрів, держателем яких є Міністерство юстиції України повинні виконувати вимоги Кодексу про банкрутство в частині зняття таких обтяжень.

Підставами для здійснення державної реєстрації обтяжень є: встановлена законом заборона користування та/або розпорядження нерухомим майном; рішення судів, що набрали законної сили (пункт 5 статті 19 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень").

Відповідно до статті 43 Закону України "Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрацію обтяжень" передбачено, що відомості про припинення обтяження реєструються держателем або реєстратором Реєстру на підставі рішення суду або відповідної заяви обтяжувана, в якій зазначаються реєстраційний номер запису, найменування боржника, ідентифікаційний код боржника в Єдиному державному реєстрі підприємств та організацій України чи індивідуальний ідентифікаційний номер боржника в Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків та інших обов`язкових платежів та інформація про припинення обтяження.

Статтею 124 Конституції України передбачено поширення юрисдикції судів на всі правовідносини, що виникають в державі. Судові рішення ухвалюються іменем України і є обов`язковими до виконання на всій території України.

Проведення реєстрації відомостей про припинення публічного обтяження покладається на уповноважений орган чи на уповноважену ним особу.

Згідно з частини 1 статті 10 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" державним реєстратором є: 1) громадянин України, який має вищу освіту за спеціальністю правознавство, відповідає кваліфікаційним вимогам, встановленим Міністерством юстиції України, та перебуває у трудових відносинах з суб`єктом державної реєстрації прав; 2) нотаріус; 3) державний виконавець, приватний виконавець - у разі державної реєстрації обтяжень, накладених під час примусового виконання рішень відповідно до закону, а також у і разі державної реєстрації припинення іпотеки у зв`язку з придбанням (передачею) за результатом прилюдних торгів (аукціонів) нерухомого майна, що є предметом іпотеки.

Зняття заборон та арештів з майна боржника в порядку статті 59 Кодексу України з процедур банкрутства є безумовним, стосується будь-яких органів і посадових осіб, у тому числі реєструючих та правоохоронних органів.

Відповідно до частини 5 статті 59 Закону України "Про виконавче провадження", арешт з майна може бути знятий за рішенням суду.

Частиною 2 статті 59 Закону України "Про виконавче провадження", передбачено, що у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Відповідно до положень Податкового кодексу України:

п. 14.1.155. податкова застава - спосіб забезпечення сплати платником податків грошового зобов`язання та пені, не сплачених таким платником у строк, визначений цим Кодексом. Податкова застава виникає на підставах, встановлених цим Кодексом;

п. 93.1. Майно платника податків звільняється з податкової застави з дня:

93.1.3. набрання законної сили відповідним рішенням суду про припинення податкової застави у межах процедур, визначених законодавством з питань банкрутства;

93.2. Підставою для звільнення майна платника податків з-під податкової застави та її виключення з відповідних державних реєстрів є відповідний документ, що засвідчує закінчення будь-якої з подій, визначених пунктом 93.1 цієї статті.

Отже, скасування арештів, та інших обмежень щодо розпорядження майном боржника, є передбаченим законом правовим наслідком визнання особи банкрутом та відкриття процедури погашення боргів, у зв`язку з чим, клопотання керуючого реалізацією майна боржника підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви керуючого реалізацією майна боржника - арбітражного керуючого Рябчуна Романа Миколайовича від 14.02.2022 про роз`яснення рішення - відмовити.

Заяву керуючого реалізацією майна боржника - арбітражного керуючого Рябчуна Романа Миколайовича від 14.02.2022 про зняття арештів, обмежень та заборон з майна банкрута - задовольнити.

Скасувати податкову заставу, застосовану Головним управлінням ДПС у Дніпропетровській області до боржника - Мотигулліна Владислава Раісовича (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ), що зареєстрована в Державному реєстрі обтяжень рухомого майна 11.11.2021 за №29479588.

Зобов`язати Головне управління ДПС у Дніпропетровській області направити до Державного реєстру обтяжень рухомого майна відомості про скасування податкової застави.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та може бути оскаржена в порядку та строк, встановлені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Суддя С.А. Примак