ПІВНІЧНО-ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
ПОСТАНОВА

30 травня 2022 року Справа № 906/1257/21

Північно-західний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючий суддя Петухов М.Г., суддя Маціщук А.В. , суддя Олексюк Г.Є.

секретар судового засідання Приступлюк Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Північно-західного апеляційного господарського суду апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Остінвест"

на ухвалу Господарського суду Житомирської області від 21.01.2022

(постановлену у м. Житомир)

за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Остінвест"

про забезпечення позову

у справі № 906/1257/21 (суддя Кудряшова Ю.В.)

за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Остінвест"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста"

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача: Приватне акціонерне товариство "Айбокс Банк"

про скасувати рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень

за участю представників:

від позивача - не з`явився;

від відповідача - не з`явився;

від третьої особи - не з`явився.

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю "Остінвест" звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 60056320 від 28.08.2021, прийняте державним реєстратором ЦНАП Корнинської селищної ради об`єднаної громади Попільнянського району Житомирської області Байдюком С.В. про державну реєстрацію права власності ТОВ "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" (ідентифікаційний код 41264766), номер запису про право власності 43682764, на цілісний майновий комплекс за адресою: Житомирська область, Овруцький район, с. Білокамінка, вул. Будівельників, 38, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 42.

Також, позивач подав заяву про забезпечення позову, відповідно до якої просив вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на цілісний майновий комплекс, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 42, що знаходиться за адресою: Житомирська область. Овруцький район, с. Білокамінка. вул. Будівельників. 38. Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" вчинення реєстраційних дій щодо цілісного майнового комплексу, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 42, який знаходиться за адресою: Житомирська область. Овруцький район, с. Білокамінка, вул. Будівельників. 38.

Ухвалою Господарського суду Житомирської області від 21.01.2022 у справі №906/1257/21 відмовлено в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Остінвест" (вх. №01-44/110/22 від 19.01.2022) про забезпечення позову у справі №906/1257/21.

При постановлені вказаної ухвали суд першої інстанції виходив з того, що позивачем при зверненні з заявою про забезпечення позову не підтверджено та не доведено існування обставин, які б унеможливили ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або його інтересів, за захистом яких він звернувся до суду, чи утруднили або зробили неможливим виконання рішення у цій справі.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням до Північно-західного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Остінвест", у якій просить скасувати ухвалу Господарського суду Житомирської області від 21.01.2022 у справі №906/1257/21 та постановити нове судове рішення, яким вжити заходи забезпечення позову.

Обґрунтовуючи вимоги апеляційної скарги скаржник зазначає таке.

У цій справі спір виник між позивачем і ТОВ "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" з приводу порушення права позивача на майновий комплекс внаслідок дій ТОВ "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" щодо реєстрації за ним права власності на майновий комплекс, проведеної з порушенням вимог законодавства.

Позовна заява мотивована незаконним з боку відповідача зверненням стягнення на предмет іпотеки - цілісний майновий комплекс за адресою: Житомирська область, Овруцький район, с. Білокамінка, вул. Будівельників, 38.

Оскільки Відповідачем було допущено низку порушень під час державної реєстрації права власності на майновий комплекс, вказаний позов спрямований на відновлення становища, яке існувало до порушення, тобто повернення майна в законне володіння ТОВ "Остінвест".

Необхідність забезпечення позову у цій справі викликана загрозою відчуження відповідачем майна, що є предметом спору у даній справі, третім особам, оскільки 14.01.2022 представники ТОВ "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" повідомили позивача по телефону про намір виставити на продаж та відчужити третім особам право власності на майновий комплекс.

Заява представника відповідача щодо ініціювання процесу продажу спірного майна дає підстави для обґрунтованих припущень, що до закінчення розгляду цієї справи майно, яке вже вибуло із володіння позивача, може бути в черговий раз відчужено відповідачем.

Зауважує, що законом не передбачено під час звернення до суду з заявою про забезпечення позову подання доказів, які безпосередньо підтверджують вчинення відповідачем конкретних дій щодо відчуження майна, адже заявник повинен лише обґрунтувати припущення, що відповідач може відчужити майно і це може призвести до невиконання судового рішення

Необхідність вжиття заходів забезпечення позову не пов`язане з конкретними діями відповідача щодо відчуження майна позивача, натомість, достатнім є доведення у такій справі наявності спору між сторонами, можливості відчуження майна відповідачем, а вирішальним для вжиття заходів забезпечення позову є з`ясування мети забезпечення та наслідків невжиття таких заходів.

Враховуючи наведене, скаржник вважає, що оскаржена ухвала підлягає скасуванню, як така, що прийнята без належної правової оцінки та обґрунтування.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" та Приватне акціонерне товариство "Айбокс Банк" не скористалися правом подати відзив на апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Остінвест", що відповідно до ч. 3 ст. 263 ГПК України не перешкоджає перегляду ухвали суду першої інстанції.

30.05.2022 представник скаржника, з метою участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів, вийшов на зв`язок з судом апеляційної інстанції, однак через технічні причини (в представника був відсутній звук) надати суду свої пояснення представник позивача не зміг.

Європейський суд з прав людини неодноразово наголошував, що право бути почутим є одним з ключових принципів процесуальної справедливості, яка передбачена статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Учасник справи повинен мати можливість захистити свою позицію в суді. Така можливість сприяє дотриманню принципу змагальності через право особи бути почутою та прийняттю обґрунтованого і справедливого рішення.

Суд апеляційної інстанції бере до уваги, що позиція скаржника щодо ухвали суду першої інстанції, спірних правовідносин викладена в апеляційній скарзі. Окрім того, нових доказів, на стадії апеляційного провадження, сторони не подали.

Також, в цьому випадку учасники справи не викликались в судове засідання, а повідомлялись судом про час та місце розгляду заяви, їх явка не визнана судом обов`язковою.

Враховуючи, що згідно ч. 5 ст. 197 ГПК України ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву, а судом апеляційної інстанції було надано можливість представнику скаржника взяти участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, однак останній не забезпечив собі технічної можливості участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, суд дійшов висновку про можливість розгляду апеляційної скарги без участі представника позивача.

Також, в судове засідання 30.05.2022 представники відповідача та третьої особи не з`явилися.

Відповідно до положень ч. ч. 1, 2, 4, 7 ст. 120 ГПК України суд викликає учасників справи у судове засідання або для участі у вчиненні процесуальної дії, якщо визнає їх явку обов`язковою. Суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.

Ухвала господарського суду про дату, час та місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії повинна бути вручена завчасно, з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу, але не менше ніж п`ять днів, для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи чи вчинення відповідної процесуальної дії. Цей термін може бути скорочений судом у випадку, коли цього вимагає терміновість вчинення відповідної процесуальної дії (огляд доказів, що швидко псуються, неможливість захисту прав особи у випадку зволікання тощо).

Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи.

У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Разом з цим, в силу п. п. 4, 5 ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цієї особою суду; або за адресою, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Апеляційний господарський суд зазначає, що ухвалою Північно-західного апеляційного господарського суду від 02.05.2022 було відкладено розгляд справи на 30.05.2022 о 11:30 год.

Суд апеляційної інстанції бере до уваги, що ухвала Північно-західного апеляційного господарського суду від 02.05.2022 про відкладення розгляду справи направлялася на повідомлені учасниками справи адреси, що підтверджується списком розсилки поштової кореспонденції, електронним листуванням (а. с. 194, 195).

При цьому, від Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" вказана ухвала повернулася з відміткою "адресат відсутній" (а. с. 199-202).

Отже, незважаючи на повернення такої поштової кореспонденції із вказаною відміткою, Товариство з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" вважається належно повідомленим про розгляд справи.

Подібний правовий висновок викладений в постанові Верховного Суду від 01.12.2021 у справі № 916/1668/20.

Окрім того, положеннями статей 42, 43 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.

Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.

Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою контакт-центру суду та/або за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень.

Вказані висновки, викладені в ухвалі Верховного Суду від 17.11.2021 у справі №925/518/18.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Чірікоста і Віола проти Італії" зазначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, оскільки одним із критеріїв "розумності строку" є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника лише обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання.

Сторони у розумні інтервали часу мають вживати заходів для того, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження, та зобов`язані сумлінно користуватися наданими їм процесуальними правами (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини у справах "Олександр Шевченко проти України", "Трух проти України").

На зацікавлену сторону покладається обов`язок проявляти належну увагу в захисті своїх інтересів та вживати необхідних заходів, щоб ознайомитись з подіями процесу (див. mutatis mutandis рішення Європейського суду з прав людини "Богонос проти Росії" від 05.02.2004).

Вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й в осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Судом також встановлено, що Приватне акціонерне товариство "Айбокс Банк" 09.05.2022 отримало ухвалу Північно-західного апеляційного господарського суду від 02.05.2022 про відкладення розгляду справи, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а. с. 203).

Враховуючи викладене, а також приписи ст.ст. 269, 273 ГПК України про межі та строки розгляду апеляційних скарг в апеляційній інстанції, той факт, що учасники справи належним чином та своєчасно повідомлялися про дату, час та місце судового засідання на зазначені ними адреси, а також те, що явка представників учасників справи в судове засідання обов`язковою не визнавалася, ту обставину, що ризики технічної неможливості взяти участь в судовому засіданні несе представник позивача, колегія суддів визнала за можливе здійснювати розгляд апеляційної скарги за відсутності представників учасників справи.

Дослідивши матеріали оскарження ухвали, апеляційну скаргу, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування місцевим господарським судом при постановлені ухвали норм процесуального права, колегія суддів вважає, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити, а оскаржену ухвалу залишити без змін, виходячи з такого.

Судом апеляційної інстанції встановлено та як убачається з матеріалів справи, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Остінвест" звернувся до Господарського суду Житомирської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" про скасування рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер 60056320 від 28.08.2021, прийняте державним реєстратором ЦНАП Корнинської селищної ради об`єднаної громади Попільнянського району Житомирської області Байдюком С.В. про державну реєстрацію права власності ТОВ "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" (ідентифікаційний код 41264766), номер запису про право власності 43682764, на цілісний майновий комплекс за адресою: Житомирська область, Овруцький район, с. Білокамінка, вул. Будівельників, 38, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 42 (т. матеріали оскарження ухвали, а. с. 1-11).

В подальшому, 19.01.2022, позивач подав суду першої інстанції заяву про забезпечення позову у справі № 906/1257/21, відповідно до якої позивач просить вжити заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на цілісний майновий комплекс, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 42, що знаходиться за адресою: Житомирська область. Овруцький район, с. Білокамінка. вул. Будівельників, 38. Заборонити Товариству з обмеженою відповідальністю "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" (код 41264766) вчинення реєстраційних дій щодо цілісного майнового комплексу, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 42, який знаходиться за адресою: Житомирська область. Овруцький район, с. Білокамінка, вул. Будівельників, 38 (т. матеріали оскарження ухвали, а. с. 126-129).

Вказана заява мотивована тим, що 14.01.2022 представники ТОВ "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" повідомили позивача по телефону про намір відчужити третім особам право власності на майновий комплекс, що є предметом спору у цій справі.

Вказує, що у разі передачі або відчуження відповідачем майна третім особам та за наявності позитивного для позивача рішення суду у цій справі, останній буде вимушений повторно звертатися до суду за захистом своїх прав від посягань третіх осіб, яким було відчужено або іншим чином передано майновий комплекс. При цьому, відчуження майнового комплексу третім особам може призвести до збитків вказаним особам, а також ускладнити виконання рішення у цій справі, оскільки його виконання буде унеможливлене без витребування незаконно відчуженого майна від третіх осіб.

Обмеження відповідача у праві розпорядження майном (зокрема, арешт та заборона реєстраційних дій) до набрання судовим рішенням у вказаній справі законної сили, спрямоване на усунення негативних наслідків для позивача та третіх осіб, у разі якщо суд дійде висновку про незаконність державної реєстрації прав на майно за відповідачем.

Зауважив, що у випадку відчуження відповідачем майна не призведе до належного захисту його права і припинення права власності відповідача на спірний майновий комплекс, так як реалізація судового рішення у спосіб, передбачений п. 3 ст. 26, п. 9 ст. 27 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень" при відсутності зареєстрованого права ТОВ "ФК "Інвестохіллс Веста" стане неможливою.

Як зазначено вище, ухвалою Господарського суду Житомирської області від 21.01.2022 у справі №906/1257/21 відмовлено в задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Остінвест" (вх. №01-44/110/22 від 19.01.2022) про забезпечення позову у справі №906/1257/21.

Суд апеляційної інстанції погоджується із висновками суду першої інстанції, з таких підстав.

Відповідно до ст. 136 ГПК України господарський суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 137 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Згідно з ч. 1 ст. 137 ГПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачу і знаходяться у нього чи в інших осіб; 2) забороною відповідачу вчиняти певні дії; 3) встановленням обов`язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам вчиняти дії щодо предмета спору або здійснювати платежі, або передавати майно відповідачеві, або виконувати щодо нього інші зобов`язання; 5) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа або іншого документа, за яким стягнення здійснюється у безспірному порядку; 6) зупиненням продажу майна, якщо подано позов про визнання права власності на це майно, або про виключення його з опису і про зняття з нього арешту; 7) передачею речі, що є предметом спору, на зберігання іншій особі, яка не має інтересу в результаті вирішення спору; 8) зупиненням митного оформлення товарів чи предметів, що містять об`єкти інтелектуальної власності; 9) арештом морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги; 10) іншими заходами, необхідними для забезпечення ефективного захисту або поновлення порушених чи оспорюваних прав та інтересів, якщо такий захист або поновлення не забезпечуються заходами, зазначеними у пунктах 1 - 9 цієї частини.

Суд констатує, що забезпечення позову є засобом, спрямованим на запобігання можливим порушенням майнових прав чи охоронюваних законом інтересів юридичної або фізичної особи. Воно полягає у вжитті заходів, за допомогою яких у подальшому гарантується виконання судового рішення або ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся до суду. Заходи щодо забезпечення позову обов`язково повинні застосовуватися відповідно до їх мети, з урахуванням безпосереднього зв`язку між предметом позову та заявою про забезпечення позову.

При вирішенні питання про вжиття заходів забезпечення позову господарський суд має оцінити обґрунтованість доводів заявника щодо необхідності вжиття відповідних заходів з урахуванням: розумності, обґрунтованості, адекватності та співмірності вимог заявника щодо забезпечення позову; забезпечення збалансованості інтересів сторін, а також інших учасників судового процесу; наявності зв`язку між конкретним заходом до забезпечення позову і предметом позовної вимоги; імовірності утруднення виконання або невиконання рішення господарського суду, імовірності ускладнення чи непоновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, у разі невжиття таких заходів; запобігання порушенню у зв`язку із вжиттям таких заходів прав та охоронюваних законом інтересів осіб, що не є учасниками цього судового процесу.

Адекватність заходу до забезпечення позову, що застосовується господарським судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення господарським судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Метою вжиття заходів щодо забезпечення позову є уникнення можливого порушення в майбутньому прав та охоронюваних законом інтересів позивача, а також можливість реального виконання рішення суду та уникнення будь-яких труднощів при виконанні у випадку задоволення позову.

Оскільки у цій справі позивач звернувся до суду з позовними вимогами немайнового характеру, судове рішення у разі задоволення яких не вимагатиме примусового виконання, то в цьому випадку така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду, не підлягає дослідженню, а має застосовуватися та досліджуватися така підстава вжиття заходів забезпечення позову, як достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити ефективний захист або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду. Близька за змістом правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19.11.2020 зі справи № 910/8225/20, від 13.01.2021 у справі № 910/9855/20, від 07.10.2021 у справі № 910/2287/21.

При цьому в таких немайнових спорах має досліджуватися, чи не призведе невжиття заявленого заходу забезпечення позову до порушення вимоги щодо справедливого та ефективного захисту порушених прав, оскільки позивач не зможе їх захистити в межах одного цього судового провадження за його позовом без нових звернень до суду.

Наведену правову позицію викладено, зокрема, у постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.08.2018 у справі № 910/1040/18.

Суд бере до уваги, що достатньо обґрунтованим для забезпечення позову є підтверджена доказами наявність фактичних обставин, з якими пов`язується застосування певного виду забезпечення позову.

Про такі обставини може свідчити вчинення відповідачем дій, спрямованих на ухилення від виконання зобов`язання після пред`явлення вимоги чи подання позову до суду (реалізація майна чи підготовчі дії до його реалізації, витрачання коштів не для здійснення розрахунків з позивачем, укладення договорів поруки чи застави за наявності невиконаного спірного зобов`язання тощо). Саме лише посилання в заяві на потенційну можливість ухилення відповідача від виконання судового рішення без наведення відповідного обґрунтування не є достатньою підставою для задоволення відповідної заяви.

Як убачається зі змісту заяви про забезпечення позову, заявник, як на підставу вжиття заходів забезпечення позову та наявність припущень, що внаслідок їх невжиття позивач не зможе захистити свої права в межах одного цього судового провадження, без нових звернень до суду, посилається на те, що 14.01.2022 представники ТОВ "Фінансова компанія "Інвестохіллс Веста" повідомили позивача по телефону про намір відчужити третім особам право власності на майновий комплекс, що є предметом спору у цій справі.

Однак, заявником не надано будь яких належних та допустимих доказів на підтвердження таких обставин, а лише фактично посилається на такий телефонний дзвінок.

Поруч з наведеним суд бере до уваги, що за змістом статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.

Поняття "майно" в розумінні статті 1 Першого протоколу до Конвенції не обмежується власністю на матеріальні речі та не залежить від формальної класифікації певного блага у внутрішньому праві країни. Згідно з Конвенцією, інші права та інтереси є активами, тому можуть вважатися "правом власності", а відтак і "майном".

Втручання у право мирного володіння майном, навіть якщо воно здійснюється згідно із законом і з легітимною метою, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо не буде встановлений справедливий баланс між інтересами суспільства, пов`язаними з цим втручанням, й інтересами особи, яка зазнає такого втручання. Отже, має існувати розумне співвідношення (пропорційність) між метою, досягнення якої передбачається, та засобами, які використовуються для її досягнення. Справедливий баланс не буде дотриманий, якщо особа - добросовісний набувач внаслідок втручання в її право власності понесе індивідуальний і надмірний тягар, зокрема, якщо їй не буде надана обґрунтована компенсація чи інший вид належного відшкодування у зв`язку з позбавленням права на майно (рішення ЄСПЛ у справах "Рисовський проти України" від 20.10.2011 (Rysovskyy v. Ukraine, заява № 29979/04), пункт 68, "Кривенький проти України" від 16.02.2017 (Kryvenkyy v. Ukraine, заява № 43768/07), пункт 45).

Європейський суд з прав людини неодноразово констатував порушення статті 1 Першого протоколу до Конвенції, якщо хоча б один із зазначених критеріїв сумісності заходу втручання у право на мирне володіння майном не буде дотриманий. І навпаки - встановлює відсутність такого порушення, якщо дотримані всі три критерії.

Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном повинно здійснюватися на підставі закону, під яким розуміється нормативно-правовий акт, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм.

За наведеного суд апеляційної інстанції констатує, що вжиття заходів забезпечення позову за відсутності достатньо обґрунтованого припущення, підтвердженого належними та допустимим доказами, стосовно можливості невиконання чи утруднення виконання рішення суду в разі невжиття такого заходу забезпечення позову, буде мати наслідком безпідставне втручання у право мирного володіння майном, тобто порушенням ст. 1 Конвенції.

Враховуючи викладене, апеляційний господарський суд дійшов висновку про те, що заява про вжиття заходів до забезпечення позову не підлягає задоволенню, а відповідно, висновки суду першої інстанції про відмову в задоволенні такої заяви є правильними.

Відповідно до ст. 86 ГПК України, господарський суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних в справі доказів.

В силу приписів ст. 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Зважаючи на вказане, судова колегія зазначає, що доводи скаржника, викладені в апеляційній скарзі, не спростовують встановлених обставин справи, не підтверджуються наявними в матеріалах справи доказами, а тому не приймаються судом апеляційної інстанції до уваги.

Відповідно до ст. 276 ГПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Враховуючи вищевикладене, ухвалу Господарського суду Житомирської області від 21.01.2022 у справі № 906/1257/21 необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Остінвест" - без задоволення.

Керуючись статтями 255, 269, 270, 273, 275-279, 282 ГПК України, Північно-західний апеляційний господарський суд

УХВАЛИВ:

1. Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Остінвест" залишити без задоволення, а ухвалу Господарського суду Житомирської області від 21.01.2022 у справі №906/1257/21 - без змін.

2. Матеріли оскарження ухвали Господарського суду Житомирської області від 21.01.2022 у справі № 906/1257/21 надіслати Господарському суду Житомирської області.

3. Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду у випадках, строках та порядку встановлених статтями 286-291 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст постанови складений "31" травня 2022 р.

Головуючий суддя Петухов М.Г.

Суддя Маціщук А.В.

Суддя Олексюк Г.Є.