ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" лютого 2022 р. Справа № 911/1779/21

Господарський суд Київської області у складі судді Яреми В.А., за участю секретаря судового засідання Харченко М.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали справи

за позовом ОСОБА_1

до 1. Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1

2. Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ)

про визнання незаконним та скасування рішення, скасування реєстраційної дії

за участю представників:

від позивача: Скирда В.Є. (ордер серії АІ №1151018 від 13.09.2021)

від відповідача 1: Босий Ю.М. (ордер серії ЗР №48732 від 04.10.2021)

від відповідача 2: Довгань О.О. (самопредстаництво)

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 (далі ОСОБА_2 /позивач) надійшла позовна заява до Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 про:

- визнання незаконним та скасування рішення позачергових загальних зборів Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, оформленого протоколом №2/2020 від 05.09.2020;

- скасування реєстраційної дії Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), здійсненої 02.10.2020 щодо Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 за №021004664 (зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), інформація щодо якої міститься в Єдиному держаному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 30.06.2021 у справі №911/1779/21 залишено позовну заяву ОСОБА_2 без руху, постановлено виявлені недоліки усунути протягом десяти днів з дня вручення зазначеної ухвали.

12.07.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_2 надійшла заява про усунення недоліків разом з позовною заявою (нова редакція) до Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 та Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ).

Ухвалою Господарського суду Київської області від 16.07.2021 у справі №911/1779/21 прийнято до розгляду позовну заяву ОСОБА_1 до Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 (далі ГО СТ Тополька-1/відповідач 1) та Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (далі - відповідач 2) про визнання незаконним та скасування рішення, скасування реєстраційної дії (в новій редакції), призначено підготовче засідання на 30.08.2021.

04.08.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшов відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач 2 просив поновити строк для подання відзиву та у задоволенні позову ОСОБА_2 відмовити в повному обсязі.

Заява відповідача 2 про поновлення строку для подання відзиву на позов обґрунтована часом, необхідним для опрацювання та формування позиції.

Згідно приписів ст. 165 ГПК України відзив подається в строк, встановлений судом, який не може бути меншим п`ятнадцяти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі. Суд має встановити такий строк подання відзиву, який дозволить відповідачу підготувати його та відповідні докази, а іншим учасникам справи - отримати відзив не пізніше першого підготовчого засідання у справі.

Частиною 1 ст. 119 ГПК України унормовано, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Враховуючи вказане вище та наявні в матеріалах справи відомості про отримання відповідачем 2 ухвали про відкриття провадження у даній справі 19.07.2021, як наслідок сплив 15-денного строку на подання відповідачем 2 відзиву на позов 03.08.2021, суд дійшов висновку про поновлення відповідачу 2 строку для подання відзиву на позов та прийняття його до розгляду.

10.08.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшло клопотання про долучення до матеріалів справи доказів надіслання відзиву іншим учасникам даної справи.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 30.08.2021 та 13.09.2021 у справі №911/1779/21 відкладено підготовче засідання на 13.09.2021 та 04.10.2021 відповідно.

30.09.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшли додаткові пояснення у справі, які судом прийнято до розгляду.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 04.10.2021, занесеною до протоколу судового засідання від 04.10.2021, у справі №911/1779/21 відкладено підготовче засідання на 18.10.2021.

18.10.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 надійшли:

- клопотання, згідно якого відповідач 1, посилаючись на п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України, просив суд зупинити провадження у даній справі до вирішення цивільної справи №359/9915/20 за позовом ОСОБА_3 до Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, ОСОБА_4 , Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання незаконним та скасування рішень позачергових загальних зборів, скасування запису в ЄДР;

- клопотання, згідно якого відповідач 1, посилаючись на п. 2 ч. 2 та ч.ч. 3, 4 ст. 43 ГПК України, просив вжити заходів для запобігання зловживання процесуальними правами ОСОБА_5 та повернути позовну заяву ОСОБА_1 до Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання незаконним та скасування рішення, скасування реєстраційної дії;

- відзив на позовну заяву, згідно якого відповідач 1 зазначив про неотримання ухвали суду про відкриття провадження у даній справі та, як наслідок, обмеженість у часі для підготовки заперечень, з огляду на що відповідач 1 просив долучити відзив до матеріалів справи та відмовити ОСОБА_5 у задоволенні позовних вимог повністю.

За змістом ч. 6 ст. 242 ГПК України днем вручення судового рішення є:

1) день вручення судового рішення під розписку;

2) день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;

3) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;

4) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;

5) день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.

Так, в матеріалах даної справи відсутні документи на підтвердження отримання відповідачем 1 надісланої йому судом ухвали про відкриття провадження у справі, попри те з матеріалів справи слідує, що представник Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 07.10.2021 ознайомився з матеріалами даної справи та, відповідно, і з наявною у таких матеріалах ухвалою про відкриття провадження у даній справі, а тому останнім, встановленим ст. 165 ГПК України 15-денний строк для подання відзиву на позовну заяву є 22.10.2021.

З огляду на вказане вище та подання відповідачем 1 відзиву на позов 18.10.2021, суд дійшов висновку про прийняття такого відзиву до розгляду у даній справі.

Що ж до клопотання відповідача 1 про зловживання процесуальними правами, то розглянувши вказане клопотання у підготовчому засіданні 18.10.2021 дійшов висновку про відмову у його задоволенні з огляду на таке.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.

Залежно від конкретних обставин суд може визнати зловживанням процесуальними правами дії, що суперечать завданню господарського судочинства, зокрема: подання декількох позовів до одного й того самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав або подання декількох позовів з аналогічним предметом і з аналогічних підстав, або вчинення інших дій, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Якщо подання скарги, заяви, клопотання визнається зловживанням процесуальними правами, суд з урахуванням обставин справи має право залишити без розгляду або повернути скаргу, заяву, клопотання.

Водночас згідно п. 5 ч. 5 ст. 174 ГПК України суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи також у разі, якщо позивачем подано до цього самого суду інший позов (позови) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з однакових підстав і щодо такого позову (позовів) на час вирішення питання про відкриття провадження у справі, що розглядається, не постановлена ухвала про відкриття або відмову у відкритті провадження у справі, повернення позовної заяви або залишення позову без розгляду.

Так, в обґрунтування відповідного клопотання відповідач 1 зазначив, що:

- згідно ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17.12.2020 у цивільній справі №359/9915/20 відкрито провадження за позовом ОСОБА_3 до Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, ОСОБА_4 , Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання незаконним та скасування рішень позачергових загальних зборів, скасування запису в ЄДР;

- 01.06.2021 ОСОБА_5 подано до Господарського суду Київської області аналогічний позов, який згідно автоматизованого розподілу справ між суддями призначено до розгляду судді Рябцевої О.О. за номером справи 911/1615/21.

В підтвердження вказаного вище відповідач 1 надав копії: ухвали Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17.12.2020 у справі №359/9915/20; позовної заяви ОСОБА_3 до Бориспільського міськрайонного суду Київської області; позовної заяви ОСОБА_1 до Господарського суду Київської області та конверту.

З огляду на вказане відповідач 1 вважає, що ОСОБА_5 вчинено дії, метою яких є маніпуляція автоматизованим розподілом справ між суддями.

Однак наведені вище обставини не свідчать про зловживання позивачем процесуальними правами в розумінні ст. 43 ГПК України, оскільки станом на момент відкриття провадження у даній справі ухвалою Господарського суду Київської області від 02.07.2021 у справі №911/1615/21 постановлено позовну заяву та додані до неї документи вважати не поданими та повернути позивачеві.

Посилання ж відповідача 1 на ухвали у Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 17.12.2020 у цивільній справі №359/9915/20 судом визнаються безпідставними в розрізі вказаних вище приписів, зокрема щодо подання тотожних позовів до одного суду.

Отже, відповідачем 1 не доведено у розумінні процесуальних приписів наявності підстав ані для повернення/залишення без розгляду позовної заяви ОСОБА_5 у даній справі, ані для визнання дій ОСОБА_5 зловживанням процесуальними правами, а тому суд дійшов висновку про відмову у задоволенні відповідного клопотання відповідача 1.

27.10.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від позивача надійшла відповідь на відзив, яку судом прийнято до розгляду.

09.11.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 надійшли додаткові пояснення, згідно яких відповідач 1 зазначив, що за організаційно-правовою формою товариство є громадською організацією та не є господарським товариством у розумінні ст. 79 Господарського кодексу України, а тому правовідносини між членами громадської організації та самою організацією не мають характеру корпоративних та не підпадають під регулювання ст. 20 ГПК України.

В розрізі вказаного вище відповідач 1 зауважив на тому, що у статуті товариства не визначено частку позивача, а останній не є носієм корпоративних прав, як наслідок спір у даній справі не є корпоративним і не належить до юрисдикції господарських судів.

У підготовчому засіданні представником відповідача 1 оголошено клопотання про закриття провадження у справі.

Також, у підготовчому засіданні 09.11.2021, за результатами розгляду клопотання відповідача 1 про зупинення провадження у даній справі до розгляду справи №359/9915/20, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні такого клопотання з огляду на таке.

Приписами пункту 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України унормовано, що суд зобов`язаний зупинити провадження у справі у випадках, зокрема об`єктивної неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного провадження, адміністративного, цивільного, господарського чи кримінального судочинства, - до набрання законної сили судовим рішенням в іншій справі; суд не може посилатися на об`єктивну неможливість розгляду справи у випадку, коли зібрані докази дозволяють встановити та оцінити обставини (факти), які є предметом судового розгляду

З аналізу пункту 5 частини 1 статті 227 ГПК України слідує, що під неможливістю розгляду даної справи слід розуміти неможливість для даного господарського суду самостійно встановити обставини, які встановлюються іншим судом в іншій справі, - у зв`язку з непідвідомчістю або непідсудністю іншої справи даному господарському суду, одночасністю розгляду двох пов`язаних між собою справ різними судами або з інших причин.

Отже, для вирішення питання про зупинення провадження у справі господарського суду слід у кожному конкретному випадку з`ясувати, як пов`язана справа, що розглядається господарським судом, зі справою, що розглядається іншим судом, та чим обумовлюється неможливість розгляду справи.

При цьому, сама по собі взаємопов`язаність двох справ ще не свідчить про неможливість розгляду справи до прийняття рішення у іншій справі.

Однак відповідачем 1 не обґрунтовано та не доведено наявності передбачених п. 5 ч. 1 ст. 227 ГПК України підстав для вчинення відповідної процесуальної дії, зокрема неможливість розгляду даної справи до розгляду справи №359/9915/20 за позовом ОСОБА_3 до Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, ОСОБА_4 , Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) про визнання незаконним та скасування рішень позачергових загальних зборів, скасування запису в ЄДР.

Наявність же спору з аналогічними вимогами на розгляді іншого суду ще не свідчить про неможливість розгляду даної справи до розгляду такої, іншої справи з огляду на різний суб`єктний склад сторін, зокрема позивачів та, відповідно, спрямованість таких позовів на захист різних суб`єктивних інтересів.

Оскільки зупинення провадження у справі можливе лише за наявності процесуально передбачених виключних підстав, наявності яких відповідачем 1 не доведено, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні відповідного клопотання відповідача 1.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 09.11.2021, занесеною до протоколу судового засідання від 09.11.2021, у справі №911/1779/21 відкладено підготовче засідання на 13.12.2021.

22.11.2021 через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову у справі №911/1779/21 шляхом:

- заборони проведення загальних зборів Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 про обрання голови товариства Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1;

- заборони державним реєстраторам Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), державним реєстраторам будь-яких інших органів державної реєстрації, нотаріусам та будь-яким іншим суб`єктам державної реєстрації, особам, які перебувають у трудових відносинах з суб`єктами державної реєстрації вчиняти в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців і громадських формувань щодо юридичної особи - Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 реєстраційні дії щодо державної реєстрації зміни керівника, змін до відомостей про керівника юридичної особи та/або про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 24.11.2021 у справі №911/1779/21 у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 13.12.2021, занесеною до протоколу судового засідання від 13.12.2021, у справі №911/1779/21 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті на 11.01.2022.

11.01.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області від Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Ухвалами Господарського суду Київської області від 11.01.2022, 25.01.2022, занесеними до протоколів судового засідання від 11.01.2022, 25.01.2022, у справі №911/1779/21 оголошено перерву до 25.01.2022, 01.02.2022 відповідно.

Водночас, 31.01.2022 через канцелярію Господарського суду Київської області від ОСОБА_1 надійшла заява про забезпечення позову у справі №911/1779/21 шляхом заборони державним реєстраторам юридичних, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, які уповноважені відповідно до законодавства України проводити реєстраційні дії в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, у тому числі нотаріусам, іншим акредитованим та посадовим особам вчиняти/здійснювати/проводити будь-які реєстраційні дії відносно/щодо юридичної особи - Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 (ідентифікаційний код 26146847) в тому числі реєстраційні дії щодо державної реєстрації зміни керівника, змін до відомостей про керівника юридичної особи та/або про інших осіб, які можуть вчиняти дії від імені юридичної особи.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 07.02.2022 у справі №911/1779/21у задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовлено.

Ухвалою Господарського суду Київської області від 01.02.2022, занесеною до протоколу судового засідання від 01.02.2022, у справі №911/1779/21 оголошено перерву до 14.02.2022.

Стосовно ж поданих відповідачем 1 пояснень щодо непідвідомчості даної справи господарській юрисдикції, суд дійшов висновку про безпідставність таких аргументів, у тому числі щодо оголошеного у судовому засіданні клопотання про закриття провадження у справі, з огляду на те, що згідно правового висновку Великої Палати Верховного Суду у постанові від 13.10.2020 у справі №695/2665/16-ц, особи, які є членами товариства, кооперативу, правомочні брати участь у його управлінні, а також мають інші правомочності, передбачені законом та статутними документами, що випливають з їх участі у товаристві, кооперативі.

Так, пунктом 3 ч. 1 ст. 20 ГПК України віднесено до юрисдикції господарського суду розгляд справ, які виникають з корпоративних відносин у спорах між юридичною особою та її учасниками (засновниками, акціонерами, членами), у тому числі учасником, який вибув, пов`язаними зі створенням, діяльністю, управлінням та припиненням діяльності такої особи.

Оскільки спірні у даній справі правовідносини мають ознаки юридичного спору щодо суб`єктивних прав та обов`язків учасника юридичної особи та її органів управління, зокрема стосовно прав позивачки у діяльності органу управління садівничого товариства, клопотання відповідача 1 про закриття провадження у справі є безпідставним.

У судовому засіданні 14.02.2022 після закінчення з`ясування обставин та дослідження доказів судом оголошено про перехід до судових дебатів, по закінченні яких суд вийшов до нарадчої кімнати. Після виходу з нарадчої кімнати суд

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до викладених у позовній заяві доводів ОСОБА_1 остання з 01.03.2005 є учасником Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 (далі ГО СТ Тополька-1/товариство/організація), в підтвердження чого до матеріалів справи долучено лист вказаного товариства б/н від 01.07.2020 за підписом його голови ОСОБА_6 .

Як зауважила позивач, Громадська організація Садівниче товариство Тополька-1 здійснює свою діяльність на підставі статуту, затвердженого протоколом №2 від 21.06.2017 (далі статут товариства), та, враховуючи мету його створення, має керуватись приписами як Закону України «Про громадські об`єднання», так і Закону України «Про кооперацію» №1087-IV та Закону України «Про споживчу кооперацію» №2265-ХІІ.

До позовної заяви ОСОБА_5 додано копію статуту товариства, затвердженого протоколом №2 від 21.06.2017.

Так, за доводами ОСОБА_5 , 05.09.2021 проведено позачергові загальні збори товариства, на яких розглянуто, зокрема, питання щодо переобрання голови товариства та прийнято рішення про: звільнення ОСОБА_6 з посади голови і обрання головою ОСОБА_4 , доручення звернутися до державного реєстратора з метою внесення змін щодо відомостей про керівні органи організації, а вказані рішення оформлено протоколом позачергових загальних зборів товариства №2/2020 від 05.09.2020 (далі - протокол №2/2020 від 05.09.2020), копія якого наявна в матеріалах справи.

Надалі, як зазначено у позовній заяві, 02.10.2020 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань посадовою особою Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу запис за №021004664 стосовно зміни керівника юридичної особи.

В підтвердження вказаного позивачем надано копію витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 03.12.2020 станом на 03.12.2020.

В обгрунтування поданого позову ОСОБА_5 зазначено, що відповідно прийнятим рішенням порушено її права як члена ГО СТ Тополька-1, оскільки відповідні позачергові збори товариства проведено з порушенням порядку їх скликання.

В розрізі зазначеного вище, посилаючись, зокрема на ст.ст. 12, 15 Закону України «Про кооперацію», приписи Закону України «Про споживчу кооперацію», ст.ст. 63, 93, 94 Господарського кодексу України, пп. 2.1., 4.1. статуту товариства, позивач зазначила, що про проведення зборів її повідомлено не було, як і не повідомлено її про порядок денний таких зборів, що позбавило ОСОБА_5 можливості підготуватись до зборів та сформувати думку стосовно таких питань, висловити власні аргументи «за» чи «проти».

Отже, за доводами ОСОБА_5 , спірним рішенням порушено відповідні корпоративні права позивачки на участь в управлінні товариством, у тому числі щодо права формувати керівні органи товариства, а тому позивач і звернулась до суду із відповідним позовом, зокрема зі спрямованою до відповідача 1 вимогою про визнання незаконним та скасування рішення позачергових загальних зборів Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, оформленого протоколом №2/2020 від 05.09.2020.

Заперечуючи проти відповідно зазначених вище доводів ОСОБА_5 , ГО СТ Тополька-1 зауважено на тому, що порушення прав та інтересів позивачки обґрунтовано лише вигаданими нею припущеннями щодо можливості застосування до спірних правовідносин приписів Закону України «Про кооперацію».

Так, в розрізі вказаного, оперуючи положеннями статуту та приписами Закону України «Про громадські об`єднання» у порівнянні з нормами Закону України «Про кооперацію», відповідач 1 зазначив, що товариство не є кооперативом у розумінні Закону України «Про кооперацію», дія якого не поширюється на спірні у даній справі правовідносини, зокрема з огляду на те, що:

- членами товариства, як громадської організації, можуть бути лише фізичні особи, тоді як кооперативи створюються внаслідок об`єднання фізичних та/або юридичних осіб для спільної господарської діяльності;

- передбачені п. 2.2. статуту товариства напрями діяльності є відмінними від визначених ч. 2 ст. 3 Закону України «Про кооперацію» основних завдань кооперації;

- доходи та прибутки товариства не підлягають розподілу між членами, що суперечить ст. 26 Закону України «Про кооперацію», яка презюмує можливість розподілу між членами кооперативу частини доходу за результатами фінансового року;

- ст. 27 Закону України «Про кооперацію» передбачено відповідальність членів кооперативу за зобов`язаннями останнього в межах внесеного ними паю, тоді як згідно п. 9.7. статуту товариства, який кореспондує з ч. 6 ст. 3 ЗУ «Про громадські об`єднання», члени громадського об`єднання не мають права на частку його майна та не відповідають за зобов`язаннями такого об`єднання.

З огляду на вказане вище відповідач 1 вважає безпідставним звернення позивачки до суду за захистом нібито порушених її прав та законних інтересів, визначних Законом України «Про кооперацію», а тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог ОСОБА_5 повністю.

Крім того, згідно додаткових пояснень відповідач 1, посилаючись на ст. ст 79, 167 Господарського кодексу України та ст. Закону України «Про господарські товариства», звернув увагу на те, що товариство не є господарським товариством, а тому правовідносини між членами громадської організації та самою організацією не є корпоративними, як наслідок і позивачка не є носієм корпоративних прав, а спір у даній справі не належить до юрисдикції господарських судів.

Заперечуючи загалом проти поданого ОСОБА_5 позову, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) зазначило, зокрема, про його неналежність у статусі відповідача 2 за даним позовом, оскільки позивачем не наведено, якими саме діями управління порушило права та законні інтереси ОСОБА_5 .

Своєю чергою, згідно додаткових пояснень позивач погодилася із аргументами відповідача щодо того, що товариство за організаційно-правовою формою є громадською організацією, діяльність якої регулюється основним документом статутом, а правові засади діяльності такого товариства визначено Законом України «Про громадські об`єднання».

Однак, за доводами позивачки, ані положеннями статуту товариства, ані приписами ЗУ «Про громадські об`єднання» не визначено порядку скликання зборів товариства (як чергових, так і позачергових), а тому для врегулювання спірних у даній справі правовідносин слід керуватися аналогією закону та застосовувати приписи Закону України «Про кооперацію», зокрема статтю 15 такого закону.

В розрізі зазначеного вище позивач звернула увагу на те, що приналежність садівничих товариств до обслуговуючих кооперативів, з огляду на лист Державного комітету України з питань регуляторної політики та підприємництва від 21.02.2006 №1339 «Про організаційно-правової форми садівничого товариства», досліджено Верховним Судом у справі №552/6639/16-ц, а у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13.10.2020 у справі №695/2665/16-ц вказано, зокрема, про те, що садівничі товариства є обслуговуючими кооперативами і саме ця організаційно-правова форма більше відповідає меті створення садівничого товариства.

З огляду на вказане вище ОСОБА_5 :

- вважає, що Закон України «Про кооперацію» застосовується до правовідносин щодо порядку скликання загальних зборів садівничих товариств, які створені у формі громадських організацій;

- повторно наголосила, що її не було повідомлено про проведення 05.09.2020 зборів ані в установленому законом порядку, ані у будь-який інший спосіб, а матеріально-правовою підставою для звернення її до суду є ст. 15 Закону України «Про кооперацію», недотримання якої відповідачем 1 під час скликання та проведення зборів позбавило позивачку можливості взяти участь в обранні керівних органів товариства.

До того ж, не погодившись із викладеними у відзиві запереченнями відповідача 1, позивач додатково, до вказаного вище зазначила, що ані у позовній заяві, ані у поясненнях вона не вказувала, що товариство за організаційно-правовою формою є кооперативом, тоді як не є тотожними поняттями визначення організаційно-правової форми відповідача 1 та застосування до спірних правовідносин того чи іншого законодавства, зокрема Закону України «Про кооперацію».

Водночас, на переконання позивачки, відсутність чіткого порядку проведення загальних зборів товариства створює ситуацію правової невизначеності, за якої загальні збори ГО СТ Тополька-1 можуть проводитись в будь-якому порядку, із нехтуванням прав та інтересів членів товариства.

Отже, за доводами позивачки, зазначаючи про необхідність застосування Закону України «Про кооперацію» вона керувалась релевантною судовою практикою та роз`ясненнями державних органів.

Поряд з тим, стосовно суті порушеного права, позивачем зауважено, що недотримання порядку скликання і проведення зборів товариства може бути визнано порушенням прав та інтересів позивача, якщо він не зміг взяти участь у таких зборах та належними чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, а відповідна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27.03.20018 у справі №904/9431/15, від 19.12.2018 у справі №922/3946/16, від 14.05.2020 у справі №910/37722/18.

З огляду наведеного вище ОСОБА_5 вказала, що під час розгляду 05.09.2020 питань порядку денного зборів, зокрема щодо переобрання голови товариства, позивач була позбавлена можливості висловити заперечення щодо причетності її чоловіка ОСОБА_3 до нібито незаконного переоформлення земельних ділянок, а також запропонувати власну кандидатуру на посаду голови товариства, як наслідок вказане, з огляду на неповідомлення позивачки про проведення відповідних зборів, є підставою для скасування рішень товариства, оформлених протоколом №2/2020 від 05.09.2020.

З`ясувавши обставини справи та дослідивши подані докази, заслухавши заключне слово представників сторін, суд дійшов таких висновків.

Статтею 15 Цивільного кодексу України уноромовано, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства. Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено статтею 16 цього Кодексу.

Шляхом вчинення провадження у справах суд здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються, а тому, вирішуючи спір по суті, господарський суд має встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, для захисту якого звернувся позивач.

Поряд з тим позов, який у процесуальному сенсі є зверненням особи до суду з вимогою про захист своїх прав та інтересів, складається з двох елементів: предмета і підстави позову.

Підставами заявленого позову є обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги та які складають юридичні факти, що тягнуть за собою певні правові наслідки. При цьому позивач самостійно визначає і обґрунтовує в позовній заяві, у чому саме полягає порушення його прав та інтересів.

Оцінка ж предмету заявленого позову, відтак наявності підстав для захисту порушеного права позивача або охоронюваного законом інтересу, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Так, в основу обгрунтування позову позивачем покладено обставини порушення її прав та інтересів як члена Громадської організації садівничого товариства «Тополька-1» щодо участі в управлінні таким товариством, зокрема шляхом участі у зборах товариства із відповідними правом голосу, правом обирати та бути обраним до керівних органів товариства.

Приписами ст. ст. 80, 81, 85 Цивільного кодексу України унормовано, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована в установленому законом порядку.

Юридична особа може бути створена шляхом об`єднання осіб та (або) майна. Юридичні особи, залежно від порядку їх створення, поділяються на юридичних осіб приватного права та юридичних осіб публічного права. Юридична особа приватного права створюється на підставі установчих документів відповідно до статті 87 цього Кодексу.

Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками.

Особливості правового статусу окремих видів непідприємницьких товариств встановлюються законом.

Правові та організаційні засади реалізації права на свободу об`єднання, порядок утворення, реєстрації, діяльності та припинення громадських об`єднань визначається Законом України «Про громадські об`єднання», який введено в дію 01.01.2013.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 5 ст. 1, ст. 11, ч.ч. 1, 2 ст. 24 Закону України «Про громадські об`єднання» громадське об`єднання - це добровільне об`єднання фізичних осіб та/або юридичних осіб приватного права для здійснення та захисту прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних, та інших інтересів.

Громадська організація - це громадське об`єднання, засновниками та членами (учасниками) якого є фізичні особи.

Громадське об`єднання може здійснювати діяльність зі статусом юридичної особи або без такого статусу. Громадське об`єднання зі статусом юридичної особи є непідприємницьким товариством, основною метою якого не є одержання прибутку.

Статут громадського об`єднання має містити, зокрема, відомості про: мету (цілі) та напрями його діяльності; повноваження керівника, вищого органу управління, інших органів управління громадського об`єднання, порядок їх формування та зміни складу, термін повноважень, а також порядок визначення особи, уповноваженої представляти громадське об`єднання, та її заміни (для громадських об`єднань, що не мають статусу юридичної особи); періодичність засідань і процедуру прийняття рішень керівними органами громадського об`єднання, у тому числі шляхом використання засобів зв`язку.

Громадське об`єднання зі статусом юридичної особи для виконання своєї статутної мети (цілей) має право володіти, користуватися і розпоряджатися коштами та іншим майном, яке відповідно до закону передане такому громадському об`єднанню його членами (учасниками) або державою, набуте як членські внески, пожертвуване громадянами, підприємствами, установами та організаціями, набуте в результаті підприємницької діяльності такого об`єднання, підприємницької діяльності створених ним юридичних осіб (товариств, підприємств), а також майном, придбаним за рахунок власних коштів, тимчасово наданим у користування (крім розпорядження) чи на інших підставах, не заборонених законом.

Право власності громадського об`єднання зі статусом юридичної особи реалізовує його вищий орган управління в порядку, передбаченому законом та статутом громадського об`єднання.

Так, згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Громадська організація садівниче товариство «Тополька-1» зареєстровано в реєстрі як юридична особа з організаційно-правовою формою: громадська організація.

Водночас, як слідує з наявної в матеріалах справи копії стауту, зокрема пп. 1.1., 1.5., 1.6., 1.9., 2.1., 4.1., 5.1.-5.3., 5.7., 5.25. вказаного статуту, Громадська організація садівниче товариство «Тополька-1» створено відповідно до Конституції України та Закону України «Про громадські об`єднання», керується Земельним кодексом України, Податковим кодексом України другими актами чинного законодавства та цим статутом, здійснює свою діяльність на принципах добровільності, самоврядності, вільного вибору території діяльності, рівності перед законом, відсутності майнового інтересу її членів, прозорості, відкритості та публічності.

Організаційно-правовова форма товариства: громадська організація.

Товариство здійснює свою діяльність зі статусом юридичної особи.

Товариство є неприбутковою організацією, його фонди формуються за рахунок вступних, членських і цільових внесків членів товариства та інших надходжень, згідно з існуючим законодавством.

Основною метою (цілями) товариства є здійснення та захист прав і свобод, задоволення суспільних, зокрема економічних, соціальних, культурних, екологічних та інших інтересів членів товариства, сприяння створенню умов для використання ділянок для вирощування фруктів, ягід, овочів та іншої сільськогосподарської продукції та для відпочинку членів товариства та їх сімей.

Члени товариства мають право, зокрема: обирати і бути обраними до складу керівних органів товариства; брати участь у роботі органів товариства в порядку, визначеному цим статутом; висловлювати свої думки та робити пропозиції щодо діяльності товариства.

Органами управління товариства є: загальні збори членів товариства, правління, голова товариства, виконавчий директор.

Загальні збори членів товариства (далі загальні збори) є вищим органом товариства, який вправі приймати рішення з будь-яких питань його діяльності, в тому числі і з тих, що передані загальним зборами до компетенції правління.

У загальних зборах беруть участь члени товариства.

До компетенції загальних зборів належить вирішення, зокрема: питань з визначення основних напрямів діяльності товариства, затвердження його планів та звітів про їх виконання; обрання та відкликання голови правління.

Голова товариства, зокрема: діє від імені товариства без довіреності та представляє інтереси товариства у його стосунках з іншими особами; виступає розпорядником коштів та майна товариства, укладає та підписує від імені товариства господарські та інші договори, контракти, видає довіреності на право вчинення дій з представництва від імені товариства.

Наведене вище, у тому числі обставини здійснення відповідачем 1 передбаченої статутом діяльності в організаційно-правовій формі громадської організації, не заперечено сторонами спору у даній справі.

З огляду на вказане вище, суд дійшов висновку, що Громадська організація Садівниче товариство Тополька-1 є юридичною особою, некомерційна господарська діяльність якої відповідно до статуту безпосередньо спрямована на впорядкування та організацію користування членами товариства належними їм земельними ділянками для вирощування на них продукції та відпочинку, невід`ємною частиною чого є право участі членів у діяльності вказаного товариства та управління ним, як наслідок відповідний спір між позивачем та вказаним товариством віднесено до господарської юрисдикції.

В розрізі зазначеного вище судом враховано послідовно сформовану Верховним Судом позицію, згідно якої до юрисдикції господарських судів віднесено спори, що виникли між громадською організацією та її членами стосовно реалізації загальними зборами членів громадської організації права на управління юридичною особою у вигляді формування органу управління. Відповідна правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду у постанові від 12.01.2021 у справі №127/21764/17.

Водночас судом враховано також викладену у постанові Великої Палати Верховного Суду від 07.08.2019 у справі №646/6644/17 (провадження №14-352цс19) позицію, згідно якої при вирішенні питання про розмежування компетенції судів щодо розгляду подібних справ визначальним є характер правовідносин, з яких виник спір, тоді як суб`єктний склад спірних правовідносин є формальним критерієм, який має бути оцінений належним судом.

Вказаними вище висновками спростовуються доводи відповідача про непідвідомчість господарському суду спору у даній справі, у тому числі із підстав того, що товариство не є кооперативом у розумінні Закону України «Про кооперацію».

Відповідно до пунктів 5.5.-5.7., 5.18. статуту товариства позачергові загальні збори можуть бути скликані на вимогу ревізійної комісії, правління товариста або голови товариства. Позачергові збори скликаються при наявності обставин, що зачіпають суттєві інтереси товариства правлінням чи головою товариства, а також в інших випадках, передбачених даним статутом та законодавством України.

Не менше як одна десята частина членів товариства мають право ініціювати перед правлінням скликання позачергових загальних зборів. Якщо вимога членів товариства про скликання загальних зборів не виконана, ці члени мають право самі скликати загальні збори.

До компетенції правління відноситься, зокрема скликання загальних зборів та формування їх порядку денного, підготовка матеріалів з питань порядку денного, попередній розгляд всіх питань, що належать до компетенції зборів та підготовка проектів рішень з цих питань до зборів.

З наявної в матеріалах справи копії листа СТ «Тополька-1» б/н від 01.07.2020 слідує, що станом на 01.07.2020 учасниками (членами) ГО «СТ «Тополька-1» є громадяни України: ОСОБА_3 та ОСОБА_1 ; відповідно до ситуаційного плану СТ, вищезгадані учасники використовують ділянки №42 та №43 відповідно.

Поряд з тим, як слідує зі змісту наявної в матеріалах справи копії протоколу №2/2020 від 05.09.2020, на відповідних позачергових загальних зборах Громадської організації садівниче товариство «Тополька-1» (далі збори) були присутні 27 осіб згідно доданого до протоколу реєстру та (дослівно):

- після обговорення присутніми заздалегідь анонсованого у загальному чаті порядку денного ОСОБА_7 запропонувала доповнити його питанням «Про переобрання голови СТ «Тополька-1» ОСОБА_6 »;

- ОСОБА_8 запропонувала затвердити порядок денний у такій редакції:

1. Обговорення позиції СТ «Тополька-1» у судовому процесі з ТОВ «Ермес-Менеджмент» щодо спору з проводу дороги, яка належить на підставі права власності СТ «Тополька-1»;

2. Зміни до статуту за принципом голосування «одна ділянка один голос»;

3. Обговорення можливості виплати авансу на очистку дамби від снігу у зимовий період;

4. Про переобрання голови СТ «Тополька-1»;

5. Різне.

Так, зі змісту протоколу №2/2020 від 05.09.2020 вбачається, що зокрема щодо першого, третього та четвертого питань порядку денного зборами прийнято відповідно такі рішення:

- доручити правлінню СТ «Тополька-1» зібрати пропозиції щодо юридичних компаній для супроводу судового процесу з ТОВ «Ермес-Менеджмент» щодо спору з проводу дороги СТ «Тополька-1», провести консультативні зустрічі з претендентами та визначитись не пізніше 14.09.2020№ підготувати від імені СТ «Тополька-1» відповідні документи для переносу судового засідання у спорі з ТОВ «Ермес-Менеджмент»;

- доручити Музиченку В.В. укласти від імені СТ «Тополька-1» попередній договір про очистку дамби від снігу до 01.10.2020;

- звільнити голову товариства ОСОБА_6 з посади голови товариства СТ «Тополька-1», обрати головою товариства ОСОБА_4 та доручити йому звернутися до державного реєстратора і подати документи з правом підпису з метою внесення змін щодо відомостей про керівні органи організації згідно діючого законодавства.

До того ж зміст протоколу №2/2020 від 05.09.2020 містить відомості, що:

- зборами в доповнення до першого питання порядку денного прийнято ряд рішень, а саме: у період з 01.11.2020 по 01.05.2021 для вирішення поточних питань проводити голосування шляхом заповнення опитувального листа, крім земельних питань, змін до статуту, прийняття та виключення членів організації, вирішення питань енергозабезпечення організації та вирішення інших питань, які належать до компетенції загальних зборів; надати право правлінню самостійно без узгодження з членами організації витрачати фінанси організації для забезпечення судового процесу в межах 50 тис. грн.;

- по питанню п`ятому порядку денного «Різне» зборами прийнято такі рішення: відновити сплату членських внесків з 3-го кв. 2020 року; відключити земельні ділянки члена організації ОСОБА_5 від електроенергії за систематичну несплату за 4 місяці; до діючих членів правління у складі Л.Р., ОСОБА_9 додатково обрати членами правління ОСОБА_10 , ОСОБА_7 та ОСОБА_11 ; виключити ОСОБА_7 з членів ревізійної комісії та обрати до ревізійної комісії ОСОБА_12 ; дрібні платежі, такі як «за вивіз сміття», «податок на землю загального користувння» тощо сплачувати з членських внесків.

Водночас ані зміст протоколу №2/2020 від 05.09.2020, ані зміст доданого до протоколу реєстру не містять відомостей про присутність на таких зборах члена товариства ОСОБА_5 , а вказані обставини, у тому числі наявність на час проведення зборів і прийняття ними оскаржуваних позивачем рішень 05.09.2020 статусу члена товариства у ОСОБА_5 та відсутність її на таких зборах, відповідачем 1 під час розгляду даної справи не заперечено та не спростовано.

Приписами статтей 73, 74, 76, 78, 86 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами, зокрема, письмовими, речовими і електронними доказами.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

Достовірними є докази, створені (отримані) за відсутності впливу, спрямованого на формування хибного уявлення про обставини справи, які мають значення для справи.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

В розрізі зазначених вище норм процесуального права суд вважає за необхідне вказати що:

- судове пізнання завжди опосередковане, оскільки спрямоване на вивчення події, що мала місце в минулому, тоді як належність доказів спроможність фактичних даних містити інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування, слугувати аргументами (посилками) у процесі встановлення об`єктивної істини, тобто під належністю доказу розуміється наявність об`єктивного зв`язку між змістом судових доказів (відомості, що містяться в засобах доказування) і самими фактами, що є об`єктом судового пізнання;

- надання оцінки доказам є виключною компетенцією суду, а принцип оцінки доказів поза розумним сумнівом полягає в тому, що розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.

Однак жодних належних та достовірних доказів на підтвердження обставин повідомлення ОСОБА_5 про проведення 05.09.2020 позачергових загальних зборів товариства із відповідно затвердженим на таких зборах порядком денним суду не надано, а обставини неповідомлення позивачки про проведення зборів відповідачем 1 не спростовано.

Водночас зміст протоколу №2/2020 від 05.09.2020 не містить відомостей про особу/осіб, які скликали вказані позачергові загальні збори, а суду не надано належних доказів на підтвердження ідентифікації ініціюючого збори суб`єкта та його відповідної правомочності, тоді як зазначене у протоколі №2/2020 від 05.09.2020 «після обговорення присутніми заздалегідь анонсованого у загальному чаті порядку денного…» не підтверджує:

- ані обставин повідомлення ОСОБА_5 про проведення 05.09.2020 позачергових загальних зборів товариства із відповідно затвердженим на таких зборах порядком денним;

- ані обставин дотримання передбаченого статутом порядку повідомлення про позачергові збори в частині ініціюючого збори суб`єкта та його відповідної правомочності, позаяк занесення до протоколу таких відомостей з посиланням на певне першоджерело не відповідає встановленим процесуальними приписами засобам доказування, у тому числі щодо їх належності та достовірності.

В розрізі вказаного вище суд вважає за необхідне зазначити, що:

- повідомлення члена товариства про проведення зборів, у тому числі і позачергових, шляхом надіслання повідомлень будь-якими засобами телекомунікації, зокрема телефонами та/або через мережу Інтернет/електронною поштою має досліджуватись: на підставі відповідних документів, спроможних безпосередньо містити дані та інформацію щодо обставин, які входять до предмета доказування, у сукупності з іншими доказами щодо наявності у особи, яку повідомляють, засобів та можливості отримати повідомлення саме таким способом;

- спосіб повідомлення шляхом розміщення інформації на дошці оголошень та/або шляхом усного повідомлення не може достеменно забезпечити достовірність обставин про ознайомлення адресата інформації з відповідним повідомленням, тобто про принаймні теоретичну можливість члена товариства бути обізнаним як із самим фактом розміщення повідомлення на дошці оголошень, так і з відповідним текстом оголошення;

- прибуття та участь інших членів товариства на збори 05.09.2020 жодним чином не підтверджуює обставин обізнаності саме позивача про проведення вказаних зборів та їх порядок денний.

Додатково, до наведеного вище, суд зазначає, що відсутність у статуті товариства та Законі України «Про громадські об`єднання» строків та порядку повідомлення про проведення позачергових зборів членів товариства (шляхом визначення певного способу повідомлення) не нівелює наявність у ініціюючого збори суб`єкта та/або товарства обов`язку завчасно повідомити члена організації про скликання/проведення, зокрема, позачергових зборів взагалі у будь-який можливий спосіб та строк, що є важливим для формування волі при прийнятті рішень зборами, аби кожен з його членів міг належним чином підготуватися і сформувати своє бачення щодо питань, які розглядаються на зборах, та повноцінно взяти участь у їх обговоренні.

Відповідні висновки суду аргументуються тим, що обраний особою, яка скликає загальні збори громадської організації, спосіб повідомлення про їх проведення повинен забезпечити реальне персональне повідомлення члена такої організації, тоді як у випадку заперечення учасником факту повідомлення його про проведення загальних зборів, обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача, як особу, рішення органу управління якої оспорюється. Аналогічна позиція викладена у постанові Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.02.2022 у справі №916/530/21, в постановах Верховного Суду від 11.12.2019 у справі №916/2584/18, від 06.02.2020 у справі №906/307/19.

Згідно із усталеною судовою практикою права учасника (члена) юридичної особи можуть бути визнані порушеними внаслідок недотримання вимог закону при скликанні і проведенні загальних зборів, якщо він не зміг взяти участь у загальних зборах, належним чином підготуватися до розгляду питань порядку денного, зареєструватися для участі у загальних зборах тощо.

З огляду на вказане вище, суд дійшов висновку про обгрунтованість доводів позивача стосовно порушення її прав як члена товариства вказаними вище рішеннями, які за своїм змістом стосуються питань управління товариством та відносяться до встановлених статутом прав члена товариства на управління справами громадської організації, у тому числі розпорядження коштами організації, зокрема: право голосу на загальних зборах, право обирати та бути обраним до органу управління, право впливу на прийняття рішення загальними зборами громадської організації, право на висловлення своєї думки щодо питань порядку денного, внесення своїх питань до порядку денного, тощо.

Стосовно ж аргументів позивача щодо можливості застосування до спірних правовідносин за аналогією закону приписів Закону України «Про кооперацію», зокрема ст. ст. 15, 16 вказаного закону в частині порядку та строків повідомлення про проведення зборів, у тому числі позачергових, суд не знаходить матеріально-правових підстав для застосування норм відповідного закону, оскільки застосування інституту аналогії закону для регулювання спірних відносин можливе лише у випадку, якщо їх не врегульовано нормами права, які безпосередньо регулюють ці відносини, зокрема, актами законодавства або статутом чи договором.

Так, застосуваня аналогії закону допускається, якщо: відносини, щодо яких виник спір, за своїм характером потребують цивільно-правового регулювання; ці відносини не регулюються будь-якими конкретними нормами права; вирішити спір, що виник, неможливо, ґрунтуючись на засадах і змісті законодавства; є закон, який регулює подібні відносини і який може бути застосований за аналогією закону. Такі висновки наведені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 23.06.2020 у справі №909/337/19.

В розрізі зазначеного суд звертає увагу на те, що:

- відсутність у статуті товариства порядку (шляхом визначення певного способу повідомлення) та строків повідомлення членів товариства про проведення позачергових загальних зборів не перешкоджає вирішенню спору у даній справі з огляду на встановлені вище судом обставини та відповідно зроблені вище висновки;

- стаття 15 Закону України Про кооперацію оперує такими поняттями як чергові та позачергові загальні збори та визначає строк повідомлення про проведення загальних зборів кооперативу;

- Велика Палата Верховного Суду у постанові від 13.10.2020 у справі №695/2665/16-ц роз`яснила, що садове товариство згідно з чинним законодавством України може створюватись у двох організаційно-правових формах: як кооператив і як громадська організація, пропри те висновку щодо можливості застосування за аналогією Закону України Про кооперацію до правовідносин з повідомлення про проведення загальних зборів, у тому числі позачергових, громадської організації вказана постанова не містить;

- у постанові Верховного Суду від 20.06.2018 у справі №617/1432/16 (провадження № 61-17024св18) зроблено висновок про те, що згідно з чинним законодавством України садове товариство може створюватися у двох організаційно-правових формах: як кооператив і як громадська організація, тоді як від обраної організаційно-правової форми для садового товариства залежать порядок його державної реєстрації, а також порядок здійснення ним діяльності та основним правовим документом, що регулює діяльність кооперативу, є його статут.

Зазначене ж вище не спростовує встановлених судом обставин неповідомлення позивача про проведення 05.09.2020 позачергових загальних зборів, як наслідок порушення прав позивача як члена товариства.

За таких обставин, враховуючи встановлені судом обставини порушення права позивачки під час проведення 05.09.2020 позачергових загальних зборів та наявність підстав для захисту відповідно порушеного права, суд дійшов висновку про задоволення вимоги ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення позачергових загальних зборів Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, оформлене протоколом №2/2020 від 05.09.2020.

Що ж до заявленої як похідних вимоги позивачки про скасування реєстраційної дії Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), здійсненої 02.10.2020 щодо Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 (сільрада Вороньківська, Бориспільський р-н, Київська обл., 08352, ідентифікаційний код 26146847) за №021004664 (зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), слід зазначити таке.

Заперечуючи проти вказаної вимоги, Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ), додатково до аргументів про неналежність його статусу відповідача 2 у даній справі, вказало на відсутність передбачених законом підстав для відмови у державній реєстрації, тоді як Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" не передбачено обов`язку та можливостей державного реєстратора визначати законність поданих на реєстрацію документів. З огляде на вказане відповідач 2 вважає, що реєстраційна дія №021004664 проведена відповідно до вимог законодавства.

Відповідно до статті 9 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" відомості про юридичну особу, громадське формування, що не має статусу юридичної особи, та фізичну особу-підприємця вносяться до Єдиного державного реєстру на підставі: 1) відповідних заяв про державну реєстрацію; 2) документів, що подаються для проведення інших реєстраційних дій; 3) відомостей, отриманих у результаті інформаційної взаємодії між Єдиним державним реєстром та інформаційними системами державних органів.

Пунктом 2 частини першої статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань" встановлено, що державна реєстрація та інші реєстраційні дії проводяться на підставі, зокрема, судових рішень, що набрали законної сили та тягнуть за собою зміну відомостей в Єдиному державному реєстрі, а також надійшли в електронній формі від суду або державної виконавчої служби відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" щодо визнання повністю або частково недійсними рішень засновників (учасників) юридичної особи або уповноваженого ними органу, визнання повністю або частково недійсними зміни до установчих документів юридичної особи.

З наявних в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань відомостей слідує, що 02.10.2020 Центральним міжрегіональним управлінням Міністерства юстиції (м. Київ) за номером запису 021004664 проведено державну реєстрацію змін про юридичну особу, зокрема зміну керівника або відомостей про керівника юридичної особи.

Сторонами даного спору не заперечено того, що вказану вище реєстраційну дію проведено на підставі рішень позачергових загальних зборів Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, оформлених протоколом №2/2020 від 05.09.2020.

З огляду на вказане вище, оскільки реєстраційну дію стосовно юридичною особи Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, проведено на підставі рішень позачергових загальних зборів товариства, оформлених протоколом №2/2020 від 05.09.2020, які визнано незаконними та скасовано, суд дійшов висновку про обгрунтованість та задоволення вимоги позивача про скасування реєстраційної дії Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ), здійсненої 02.10.2020 щодо Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 (ідентифікаційний код 26146847) за №021004664 (зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), інформація щодо якої міститься в Єдиному держаному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Доводи ж відповідача 2 стосовно законності проведеної державної реєстрації та того, що прав позивачки жодними діями Центральне міжрегіональне управління Міністерства юстиції (м. Київ) не порушило, а тому не може бути відповідачем у даній справі визнаються судом неспроможними з огляду на те, що:

- у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.09.2018 у справі №904/5857/17 викладено правову позицію, згідно з якою особа, яка вважає своє право чи інтерес порушеними через подання та внесення до ЄДР недостовірних відомостей може вимагати їх захисту через корегування відомостей ЄДР та відображенні в ЄДР відповідних дійсних відомостей у спосіб, що забезпечить ефективне відновлення та захист її порушених прав та інтересів, зокрема, шляхом скасування запису в ЄДР (пункт 2 частини першої статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань"). У такому випадку, якщо суд встановить, що суб`єкт державної реєстрації вчинив запис в ЄДР за зверненням належного заявника, на підставі всіх необхідних для реєстрації документів відповідно до закону та відсутності встановлених законом підстав для відмови в державній реєстрації, це не є перешкодою для скасування в судовому порядку недостовірного запису в ЄДР, наявність якого порушує корпоративні права чи законні інтереси позивача;

- вимога про скасування запису в реєстрі є наслідком порушення вимог законодавства у зв`язку із прийняттям рішень загальними зборами товариства, а, отже, є зверненою до товариства похідною вимогою від вимоги про недійсність вказаних рішень загальних зборів;

- орієнтуючись на суть спору, а не виключно на визначений позивачем суб`єктний склад учасників справи, слід враховувати, що спір у даній справі виник між юридичною особою та учасником такої особи, а тому участь державного реєстратора у даному спорі у якості співвідповідача не змінює суті спору, за яким саме товариство є тією особою, яка порушила право позивача.

Крім того згідно прохальної частини позовної заяви, у тому числі уточненої, позивач просила питання судових витрат вирішити відповідно до вимог ГПК України та згідно змісту позовної заяви вказала, що попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку з розглядом справи, складається із сплаченого розміру судового збору за подання позовної заяви 4 540,00 грн та витрат на оплату правової допомоги у розмірі 5 000,00 грн.

До позовної заяви додано:

- копію договору про надання правової допомоги №21/05/21-1 від 21.05.2021, укладений між ОСОБА_5 та адвокатом Чорним І.І. та згідно якого погоджено вартість послуг у розмірі 5 000,00 грн - за складання позовної заяви (правовий аналіз документів, пошук судової практики, підготовка процесуальних документів, підготовка відповіді на відзив, підготовка заперечень на відповідь на відзив); 600,00 грн скаладання адвокатського запиту;

- акт прийому-передачі наданих послуг згідно з договором про надання правової допомоги №21/05/21-1 від 21.05.2021 вартістю послуг 5 000,00 грн за складання та направлення позовної заяви.

Згідно зі ст. ст. 126, 129 ГПК України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави.

За результатами розгляду справи витрати на професійну правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом із іншими судовими витратами.

Для цілей розподілу судових витрат, зокрема, розмір витрат на професійну правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу професійну правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката, визначається згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі відповідних доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.

Для визначення розміру витрат на професійну правничу допомогу з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.

Розмір судових витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).

Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду, за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву.

Враховуючи вказане вище суд дійшов висновку про покладення судового збору за подання позову у сумі 4 540,00 грн та витрат на правову допомогу у сумі 5 000,00 грн на відповідача 1 - Громадську організацію Садівниче товариство Тополька-1, як особу, яка порушила право позивача.

Керуючись ст. 124 Конституції України, ст.ст. 12, 129, 233, 236, 237, 238 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Позовні вимоги ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) задовольнити.

2. Визнати незаконним та скасувати рішення позачергових загальних зборів Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1, оформлене протоколом №2/2020 від 05.09.2020.

3. Скасувати реєстраційну дію Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) (01001, м. Київ, пров. Музейний, буд. 2-Д, ідентифікаційний код 43315602), здійснену 02.10.2020 щодо Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 (сільрада Вороньківська, Бориспільський р-н, Київська обл., 08352, ідентифікаційний код 26146847) за №021004664 (зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи), інформація щодо якої міститься в Єдиному держаному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

4. Стягнути з Громадської організації Садівниче товариство Тополька-1 (сільрада Вороньківська, Бориспільський р-н, Київська обл., 08352, ідентифікаційний код 26146847) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 ) 4 540 (чотири тисячі п`ятсот сорок) грн. 00 коп. судового збору та 5 000 (п`ять тисяч) грн 00 коп. витрат на правову допомогу.

5. Видати наказ після набрання рішенням законної сили.

Рішення господарського суду набирає законної сили в порядку статті 241 Господарського процесуального кодексу України та може бути оскаржене у апеляційному порядку до Північного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 254, 256 Господарського процесуального кодексу України.

Повне рішення складено 08.06.2022.

Суддя В.А. Ярема