ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_____________________________________
_______________________________________________________________
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" травня 2022 р. м. Житомир Справа № 906/765/20

Господарський суд Житомирської області у складі:

судді Прядко О.В.,

секретар судового засідання: Шимон О.О.

за участю представників сторін:

від позивача: Михальчук К.О. - виписка з ЄДР;

від відповідача: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі справу

за позовом Державної екологічної інспекції Поліського округу

до Дочірнього підприємства "Пулинський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "ЖИТОМИРОБЛАГРОЛІС" Житомирської обласної ради

про стягнення 435230,08 грн

Процесуальні дії по справі.

Державна екологічна інспекція Поліського округу звернулась до Господарського суду Житомирської області з позовом про стягнення з Дочірнього підприємства "Пулинський лісгосп АПК" Житомирського обласного комунального агролісогосподарського підприємства "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради суми збитків, завданих внаслідок пошкодження та незаконної порубки дерев у розмірі 435230,08 грн.

Ухвалою господарського суду від 03.07.2020 позовну заяву залишено без руху та надано строк для усунення виявлених недоліків.

17.07.2020 від позивача надійшла заява про усунення недоліків №9-10/2872 від 17.07.2020 з додатками (т.1., а.с.42-72).

Ухвалою господарського суду від 22.07.2020 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 10.08.2020.

Ухвалою суду від 10.08.2020 підготовче засідання відкладено на 28.08.2020.

20.08.2020 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву від 17.08.2020 №678 з клопотанням про витребування оригіналів документів (т.1, а.с.90-92).

Ухвалою господарського суду від 28.08.2020 продовжено строк підготовчого провадження на тридцять днів та відкладено підготовче засідання на 28.09.2020.

28.09.2020 до суду від відповідача надійшло клопотання від 23.09.2020 №733 про зупинення провадження у справі №906/765/20 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №240/15797/20 за позовом ДП "Пулинський лісгосп АПК" ЖОКАП "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради до Державної екологічної інспекції Поліського округу (т.1, а.с.107-111).

Ухвалою суду від 28.09.2020 продовжено строк підготовчого провадження на підставі ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відкладено підготовче засідання на 26.10.2020.

Ухвалою суду від 26.10.2020 продовжено строк підготовчого провадження на підставі ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відкладено підготовче засідання на 05.11.2020; відмовлено відповідачу у задоволенні клопотання про зупинення провадження від 23.09.2020 №733 та клопотання про витребування доказів, яке міститься у відзиві на позовну заяву; витребувано у позивача акти перевірки №1 від 15.08.2019, №2 від 15.08.2019, №3 від 15.08.2019 та польові відомості, які складались під час перевірки.

Ухвалою господарського суду від 05.11.2020 продовжено строк підготовчого провадження до 30.11.2020 на підставі ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відкладено підготовче засідання на 30.11.2020; зобов`язано позивача виконати вимоги попередньої ухвали від 26.10.2020 в частині надання витребуваних документів.

Ухвалою суду від 30.11.2020 продовжено строк підготовчого провадження до 11.01.2021 на підставі ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відкладено підготовче засідання на 11.01.20214; повторно витребувано у позивача акти перевірки №1 від 15.08.2019, №2 від 15.08.2019, №3 від 15.08.2019 та польові відомості, які складались під час перевірки.

07.12.2020 на поштову адресу суду від відповідача надійшло клопотання від 30.11.2020 №872 про зупинення провадження у справі №906/765/20 до набрання законної сили судовим рішенням у справі №240/15797/20 за позовом ДП "Пулинський лісгосп АПК" ЖОКАП "Житомироблагроліс" Житомирської обласної ради до Державної екологічної інспекції Поліського округу. До клопотання додано ухвалу про відкриття провадження в адміністративній справі №240/15797/20 від 09.11.2020 (т.1, а.с.134-136).

11.01.2021 у засіданні суду представник позивача подав клопотання про долучення до матеріалів справи копій лісорубних квитків та перелікових відомостей, копії заяви про збільшення позовних вимог в адміністративній справі №240/15797/20 (т.1, а.с.141-245). Окрім того вказав про неможливість виконання вимог ухвали суду від 30.11.2020 щодо надання актів перевірок, оскільки такі акти були подані до адміністративного суду для розгляду справи №240/15797/20.

Ухвалою господарського суду від 11.01.2021 зупинено провадження у справі №906/765/20 до набрання законної сили судовим рішенням у адміністративній справі №240/15797/20.

13.07.2021 до суду від позивача надійшло клопотання №9-10/2688 від 09.06.2021 про поновлення провадження у справі №906/765/20 (т.1, а.с.223-224).

Ухвалою господарського суду від 19.07.2021 поновлено провадження у справі та призначено підготовче засідання на 04.08.2021.

Ухвалою суду від 04.08.2021 продовжено строк підготовчого провадження до 08.09.2021 на підставі ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відкладено підготовче засідання на 08.09.2021; зобов`язано позивача надати для огляду в судовому засіданні оригінали документів, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а також акти перевірки №1 від 15.08.2019, №2 від 15.08.2019, №3 від 15.08.2019 та польові відомості, які складались під час перевірки.

Ухвалою суду від 08.09.2021 продовжено строк підготовчого провадження до 29.09.2021 на підставі ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відкладено підготовче засідання на 29.09.2021; зобов`язано позивача виконати вимоги попередньої ухвали від 04.08.2021.

Ухвалою господарського суду від 29.09.2021 продовжено строк підготовчого провадження до 10.11.2021 на підставі ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та відкладено підготовче засідання на 10.11.2021; повторно зобов`язано позивача надати для огляду в судовому засіданні оригінали документів, на яких ґрунтуються позовні вимоги, а також акти перевірки №1 від 15.08.2019, №2 від 15.08.2019, №3 від 15.08.2019 та польові відомості, які складались під час перевірки.

28.10.2021 до суду позивач подав клопотання про долучення до матеріалів справи актів перевірки №0 від 16.08.2019, №1 від 15.08.2019, №2 від 15.08.2019, №3 від 15.08.2019 та польових відомостей, які складались під час перевірки (т.2. а.с.3-64).

У підготовчому засіданні 10.11.2021 оголошено перерву до 25.11.2021.

У підготовчому засіданні 25.11.2021 оглянуто оригінали документів та оголошено перерву до 08.12.2021 у зв`язку з необхідністю надання позивачем додаткових документів.

08.12.2021 у засіданні суду представник позивача надав припис від 21.08.2019 №18, оригінал якого оглянуто судом (т.2, а.с.71); вказав про неможливість надати для огляду оригінал польової перелікової відомості, в якій зафіксовано факт незаконної порубки дерев Пулинського лісництва в кв.20 вид 14/1.

Ухвалою господарського суду від 08.12.2022 закрито підготовче провадження та призначено справу №906/765/20 до судового розгляду по суті; судове засідання призначено на 16.02.2022.

Ухвалою суду від 18.02.2022 судове засідання перепризначено на 16.03.2022 у зв`язку з перебуванням судді Прядко О.В. на лікарняному.

Ухвалою суду від 24.03.2022 судове засідання перепризначено на 18.05.2022 у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні та перебуванням судді Прядко О.В. у відпустці.

Представник відповідача у засідання 18.05.2022 не з`явився.

Відповідно до інформації з реєстру ф103 на відправку рекомендованої кореспонденції за 14.04.2022 та інформації з офіційного сайту АТ "Укрпошта" щодо відстеження пересилання поштових відправлень, відправлення за №160 (копія ухвали суду від 24.03.2022 з повідомленням про дату, час та місце судового засідання), надіслане відповідачу, станом на 19.04.2022 вручено: особисто.

Згідно з ч.1 ст.202 ГПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.

У ході розгляду справи господарським судом, відповідно до п.4 ч.5 ст.13 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), сторонам було створено всі умови для реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом.

З огляду на те, що явка представника відповідача в судове засідання обов`язковою не визнавалась, а неявка останнього не перешкоджає розгляду справи, зважаючи на відсутність підстав для відкладення розгляду справи та наявність в матеріалах справи доказів, необхідних і достатніх для вирішення спору по суті, суд дійшов висновку розглянути справу за наявними матеріалами за відсутності представника відповідача, відповідно до ст.202 ГПК України.

У судовому засіданні 18.05.2022 проголошено вступну та резолютивну частини рішення, відповідно до ст.240 ГПК України.

Виклад позицій учасників судового процесу, заяви, клопотання.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на те, що в ході проведення працівниками Державної екологічної інспекції Поліського округу в період з 05.08.2019 по 16.08.2019 планової перевірки щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства було встановлено та зафіксовано факт пошкодження та незаконної рубки дерев на території Житомирського, Пулинського, Володар-Волинського, Черняхівського лісництв ДП "Пулинський лісгосп АПК". За наслідками порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища відповідачу нараховано 435230,08 грн завданих державі збитків, які останнім добровільно не сплачено.

В якості правових підстав позову зазначає ст.1166 ЦК України, ст.ст.64, 105, 107 Лісового кодексу України, ст.ст.41, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Згідно відзиву на позовну заяву від 17.08.2020 №678, відповідач просив відмовити у задоволенні позовних вимог повністю за їх безпідставністю, оскільки позивач порушив вимоги законодавства, а саме (т.1, а.с. 90-92):

- за результатами проведення планової перевірки державними інспекторами Поліського округу було складено чотири акти замість одного;

- в розділі VI акта внесено неправдиву інформацію щодо проведення позапланової перевірки з 23.12.2015 по 24.12.2015 та планової перевірки з 01.08.2016 по 19.08.2016, хоча ДЕІ Поліського округу створена 30.05.2018, відповідно до запису в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. Також внесено відомості, які взагалі не передбачені затвердженою формою;

- в розділі V акта контролюючий орган перевіряв виключно питання щодо додержання природно-заповідного фонду, згідно додатку 5, та про охорону, захист, використання та відтворення лісів, згідно додатку 6; інші питання не перевірялися, нібито підприємство не використовує землю, не здійснює господарської діяльності, не формує сміття та відходи від господарської діяльності;

- в розділі VI акта не вказано детального опису виявленого порушення, а зазначено лише короткий зміст ймовірного порушення (які дерева були зрізані, який діаметр та довжина дерев, чим проводились заміри, чи проводилось фотографування незаконно зрізаних дерев для фіксації порушення, хто зрізав незаконно зазначені дерева, яка перелікова відомість додається №, дата, сторінки, аркуші тощо?);

- в акті вказано про додатки, що до нього додаються: акт №0: додаток 6 на 26-ти арк., додаток 5 додається окремими аркушами (якими саме?).

Представник позивача у судовому засіданні 18.05.2022 позовні вимоги підтримав, просив задовольнити їх у повному обсязі.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин.

01.08.2019 Державною екологічною інспекцією Поліського округу видано наказ №45-П "Про здійснення заходів державного нагляду (контролю)", згідно п.1 якого наказано Управлінню державного екологічного нагляду (контролю) у Житомирській області здійснити планові перевірки щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства, зокрема, ДП "Пулинський лісгосп АПК" (т.1, а.с.46-47).

На підставі наказу від 01.08.2019 №45-П Державною екологічною інспекцією Поліського округу видано направлення №477 від 01.08.2019 на проведення у термін з 05.08.2019 по 16.08.2019 планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища ДП "Пулинський лісгосп АПК" (т.1, а.с.48).

На адресу ДП "Пулинський лісгосп АПК" надіслано повідомлення про проведення планової перевірки з дотримання вимог природоохоронного законодавства №2302/2/6-08 від 19.07.2019 (т.1, а.с.48 на звороті).

За результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державною екологічною інспекцією Поліського округу складено акти: акт №0 від 16.08.2019 перевірки ДП «Пулинський лісгосп АПК»; акт №1 від 15.08.2019 перевірки ботанічного заказника місцевого значення «Давиди» ДП «Пулинський лісгосп АПК»; акт №2 від 15.08.2019 перевірки орнітологічного заказника місцевого значення «Колонія чапель» ДП «Пулинський лісгосп АПК»; акт №3 від 15.08.2019 перевірки лісового заказника місцевого значення «Яремів ліс» ДП «Пулинський лісгосп АПК» (т.2, а.с.5-27, 28-35, 36-44, 45-52).

У розділі VI акта №0 від 16.08.2019 зафіксовано виявлені у ДП «Пулинський лісгосп АПК» порушення, серед яких пошкодження та незаконна порубка лісу.

Так, у п.4 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Черняхівського лісництва при розробці СР 2019 року в кв.2, вид.4/1, пл.3,0 га, лісорубний квиток від 02.01.2019 №781, 1 (одного) дерева породи вільха та 2 (двох) дерев породи ясен за межами виділеної лісової ділянки (перелікова відомість додається).

У п.10 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.69 Лісового кодексу України та п.42 Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою КМУ №555, зокрема встановлено факт пошкодження на території Житомирського лісництва при розробці СРВ 2019 року в кв.11, вид.60, пл.0,8 га, лісорубний квиток від 26.03.2019 №811, 3 (трьох) дерев породи сосна (зламані) під час розробки лісосіки в межах виділеної лісової ділянки, ненамічених до рубки (перелікова відомість додається).

У п.13 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Пулинського лісництва при розробці СР 2019 року в кв.20, вид.11/1, пл.2,3 га, лісорубний квиток від 02.01.2019 №779, 3 (трьох) дерев породи береза в межах виділеної лісової ділянки, ненамічених до рубки (перелікова відомість додається).

У п.14 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Пулинського лісництва при розробці СР 2019 року в кв.20, вид.14/1, пл.2,8 га, лісорубний квиток від 02.01.2019 №779, 1 (одного) дерева породи липа в межах виділеної лісової ділянки та 1 (одного) дерева породи вільха за межами виділеної лісової ділянки, які не намічені до рубки (перелікова відомість додається).

У п.15 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Пулинського лісництва при розробці СРВ 219 року в кв.32, вид.2/2, пл.3,4 га, лісорубний квиток від 20.06.2019 №839, 10 (десяти) дерев породи вільха в межах виділеної лісової ділянки, ненамічені до рубки (перелікова відомість додається).

У п.16 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Пулинського лісництва при розробці СР 2019 року в кв.78, вид.13/2, пл.0,6 га, лісорубний квиток від 03.05.2019 №816, 1 (одного) дерева породи дуб за межами виділеної лісової ділянки під час розробки лісосіки (перелікова відомість додається).

У п.18 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Володар-Волинського лісництва при розробці СР 2018 року в кв.18, вид.4/1, пл.0,9 га, лісорубний квиток від 14.12.2017 №677, 3 (трьох) дерев породи вільха за межами виділеної лісової ділянки під час розробки лісосіки (перелікова відомість додається).

У п.21 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Черняхівського лісництва при розробці СРВ 2019 року в кв.8, вид.44/2, пл.6,9 га, лісорубний квиток від 19.06.2019 №836, 14 (чотирнадцяти) дерев породи сосна за межами виділеної лісової ділянки під час розробки лісосіки (перелікова відомість додається).

У п.22 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Черняхівського лісництва в кв.1, вид.6 17 (сімнадцяти) дерев породи вільха (перелікова відомість додається).

У п.23 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Черняхівського лісництва в кв.1, вид.12 9 (дев`яти) дерев породи дуб (перелікова відомість додається).

У п.24 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Черняхівського лісництва в кв.5, вид. 35 10 (десяти) дерев породи вільха і 1 (одного) дерева породи береза (перелікова відомість додається).

У п.25 розділу VI акта №0 міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Черняхівського лісництва в кв.6, вид.17 27 (двадцяти семи) дерев породи сосна (перелікова відомість додається).

Також, у п.1 розділі VI акта №2 від 15.08.2019 міститься опис виявленого в орнітологічному заказнику місцевого значення «Колонія чапель» ДП "Пулинський лісгосп АПК" порушення вимог, передбачених ст.26 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», зокрема встановлено, що в кв.41, вид.10, пл.3,4 га Володар-Волинського лісництва допускаються факти незаконної порубки.

Акти підписані інспекторами з Державної екологічної інспекції Поліського округу, лісничими Черняхівського, Володар-Волинського, Житомирського, Пулинського лісництв та помічником лісничого Курненського лісництва без будь-яких пояснень, зауважень або заперечень щодо проведеного заходу державного нагляду (контролю) та цих актів, про що свідчить відсутність будь-яких відміток чи написів у розділі VIII відповідного акта. Примірники актів отримано директором ДП "Пулинський лісгосп АПК" Курильчуком П.М. 16.08.2019, про що свідчить підпис останнього у кожному акті.

До матеріалів справи долучено лісорубні квитки (т.1, а.с.142-180), а також польові перелікові відомості незаконно зрізаних дерев, у яких відображено інформацію про діаметри пнів незаконно зрізаних дерев, встановлено категорію придатності і породу таких дерев, вказано лісництво, квартал, виділ і площу, де було виявлено незаконну рубку, частково зазначено про те, чим проводились заміри (т.1, а.с.181-212; т.2, а.с.53-64).

На підставі актів перевірки та польових перелікових відомостей позивачем здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев по ДП "Пулинський лісгосп АПК" (т.1, а.с.57-68, 70). Розрахунок проведено відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (додаток №1), та Порядку проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами".

Так, за розрахунком позивача, по Житомирському лісництву в кв.11 вид.60 пл.0,8 га (СРВ 2019) завдано шкоди на суму 12817,74 грн; по Пулинському лісництву в кв.20 вид.11/1 пл.2,3 га (СР) - на суму 35725,49 грн, в кв.20 вид.14/1 пл.2,8 га (СР) - на суму 8442,30 грн, в кв.78 вид.13/2 пл.0,6 га (СР) - на суму 751,66 грн, в кв.32 вид.2/2 пл.3,4 га (СРВ) - на суму 102057,30 грн; по Володар-Волинському лісництву в кв.18 вид4/1 пл.2,3 га (СР) - на суму 5775,89 грн; по Черняхівському лісництву в кв.2 вид.4 пл.3,0 га (СР) - на суму 14281,48, в кв.8 вид.44(2) пл. 6,9 га (СРВ) - на суму 30372,88 грн, в кв.1 вид.6 - на суму 81368,86 грн, в кв.1 вид.12 - на суму 21659,59 грн, в кв.5 вид.35 - на суму 33399,29 грн, в кв.6 вид.17 - на суму 86707,60 грн; по Володар-Волинському лісництву в кв.41 вид.10 орнітологічний заказник місцевого значення «Колонія чапель» - на суму 1870,00 грн; загальна сума заборгованості відповідача становить 435230,08 грн.

З метою усунення виявлених за результатами планової перевірки порушень природоохоронного законодавства Державною екологічною інспекцією Поліського округу видано припис від 21.08.2019 №18, яким зобов`язано ДП "Пулинський лісгосп АПК" до 21.10.2019 виконати зазначені у ньому вимоги (т.2, а.с.71).

Позивач також повідомив, що звертався до ДП "Пулинський лісгосп АПК" з претензіями №55-2.6/19 на суму 433360,08 грн (від 23.08.2019 №2889/2/6) та №58-2.6/22 на суму 1870,00 грн (від 28.08.2019 №2912/2/6-08) про відшкодування завданих збитків, які залишені відповідачем без задоволення (т.1, а.с.55-56, 69).

Однак доказів надіслання (надання) відповідачу як припису від 21.08.2019 №18, так і зазначених претензій №55-2.6/19 і №58-2.6/22 від 28.08.2019 позивач до матеріалів справи не надав.

Відповідач зі свого боку заперечив факт направлення вказаних претензій на адресу підприємства; повідомив, що дізнався про нараховані збитки під час отримання позовної заяви - 02.07.2020 (т.1, а.с.134-138).

З матеріалів справи вбачається, що відповідач звертався до Житомирського окружного адміністративного суду з позовом, у якому просив, зокрема, визнати протиправними та скасувати вищевказані претензії Державної екологічної інспекції Поліського округу, однак ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 20.01.2021 було закрито провадження у справі №240/15797/20 в цій частині.

У позовній заяві позивач також повідомив, що відповідальних осіб відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст.64, ч.1 ст.77 КУпАП у вигляді штрафу, штрафи ними сплачені, однак жодних доказів (протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, постанови про накладення адміністративного стягнення на винних осіб, доказів сплати штрафу тощо) на підтвердження такого не надав.

Оскільки відповідач у добровільному порядку не відшкодував суму завданих збитків, позивач звернувся з даним позовом до суду.

Норми права, застосовані судом, оцінка доказів, аргументів, наведених учасниками справи, та висновки щодо порушення, не визнання або оспорення прав чи інтересів, за захистом яких мало місце звернення до суду.

Відповідно до ст.13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.

Статтею 66 Конституції України унормовано, що кожен зобов`язаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Відносини у галузі охорони навколишнього природного середовища в Україні регулюються, зокрема, Законом України "Про охорону навколишнього природного середовища", Цивільним кодексом України, Лісовим кодексом України, а також іншим спеціальним законодавством.

Згідно зі ст.35 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів здійснюється центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Виконавчі органи сільських, селищних, міських рад здійснюють державний контроль у сфері охорони навколишнього природного середовища.

Відповідно до п.1 Положення "Про державну екологічну інспекцію в Україні", затвердженого Указом Президента України від 19.04.2017 №275, Державна екологічна інспекція України (Держекоінспекція України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра екології та природних ресурсів і який реалізує державну політику із здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів. Держекоінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку територіальні органи (п. 7 вказаного Положення).

Державна екологічна інспекція Поліського округу є міжрегіональним територіальним органом Державної екологічної інспекції України, який діє у складі та їй підпорядковується.

Отже, Державна екологічна інспекція Поліського округу є органом, якому законом надано право на здійснення державного нагляду (контролю) у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, діє від імені та в інтересах держави та є належним позивачем у справі.

Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності".

Згідно з абз.2, 3 ч.1 ст.1 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, прийнятного рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом.

Згідно з ч.6 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід. Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства. В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом. Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями. Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю). У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис. Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).

Уніфікована форма акта, що складається за результатом проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони природного навколишнього середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, яка затверджена наказом Міністерства екології та природних ресурсів України №303 від 09.08.2017 (на час проведення перевірки та складення акта був чинний, у встановленому законом порядку не був скасований), передбачає перелік питань щодо проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) за дотриманням вимог природоохоронного законодавства.

Згідно з ч.7 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.

Згідно з ч.8 ст.7 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.

Також ч.1 ст.8 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності" встановлено, що орган державного нагляду (контролю) в межах повноважень, передбачених законом, під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема, надавати (надсилати) суб`єктам господарювання обов`язкові для виконання приписи про усунення порушень і недоліків.

Суб`єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) зобов`язаний, зокрема, виконувати вимоги органу державного нагляду (контролю) щодо усунення виявлених порушень вимог законодавства; одержувати примірник акта та/або припису органу державного нагляду (контролю) за результатами здійсненого планового чи позапланового заходу (ч.1 ст.11 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності") .

Як вже зазначалося вище, за результатами проведення планового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання ДП "Пулинський лісгосп АПК" вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Державною екологічною інспекцією Поліського округу складено акти №0 від 16.08.2019, №1 від 15.08.2019, №2 від 15.08.2019 та №3 від 15.08.2019.

Суд встановив, що в даних актах відсутній детальний опис виявлених порушень, а зафіксовано факт пошкодження та вирубки дерев, є посилання на загальну кількість і породу дерев, вказано лісництво, квартал, виділ і площу, де було виявлено незаконну рубку, однак не вказано розмір пнів зрубаних дерев та яким чином (зокрема із застосуванням яких вимірювальних засобів) проводились заміри пнів.

Відповідно до абз.5 п.6.1 Роз`яснень Вищого Арбітражного суду від 27.06.2001 №02-5/744 "Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища", у розгляді справ зі спорів про відшкодування шкоди, заподіяної зеленим насадженням і незаконною вирубкою, господарським судам слід перевіряти, яким чином (зокрема із застосуванням яких вимірювальних засобів) проводились заміри пнів та чи відображені ці дані у акті. За відсутності відповідних даних у господарського суду немає підстав для задоволення позову.

Разом із тим судом враховано, що польові перелікові відомості пнів незаконно зрізаних дерев, які знаходяться в матеріалах справи, не містять даних про те, який конкретно вимірювальний засіб було використано при здійсненні замірів пнів під час перевірки (т.1, а.с. 181-212).

Так, у польових перелікових відомостях відображено інформацію про діаметри пнів незаконно зрізаних дерев, встановлено категорію придатності і породу таких дерев, вказано лісництво, квартал, виділ і площу, де було виявлено незаконну рубку, і у частини відмічено лише те, що заміри проводились повіреною металевою стрічкою (рулеткою) без зазначення будь-яких індивідуалізуючих ознак такої рулетки (наприклад, серія, номер тощо) (т.1, а.с. 186-212). Водночас жодної інформації про проведення повірки такої рулетки (свідоцтва про повірку засобу вимірювальної техніки) в матеріалах справи немає.

Суд критично оцінює здійснені позивачем заміри пнів зрізаних дерев з огляду на відсутність доказів відповідності застосованих вимірювальних засобів встановленим регламентам. Інших обґрунтувань і доказів правильного визначення цих розмірів позивач до суду не надав.

Окрім того, суд звертає увагу, що польові перелікові відомості пнів незаконно зрізаних дерев по Черняхівському лісництву в кв.2 вид.4 пл.3,0 га, в кв.1 вид.6, кв.1 вид.12, кв.6 вид.17, кв.8 вид.44, кв.5 вид.35 не містять підпису лісничого Дьячук О.А., яким підписано акт №0 (т.1, а.с.187-188, 190-201), а перелікові відомості незаконно зрізаних дерев по Володар-Волинському лісництву підписані майстром лісу Володар-Волинського лісництва обхід №18 Степанчуком В.А., який при цьому акт перевірки не підписував (т.1, а.с.208-211).

Враховуючи вищевикладене, у суду відсутні підстави вважати, що позивач належним чином встановив вид незаконно зрубаних дерев, діаметри пнів у місці знесення і встановив категорію придатності таких дерев.

Також, в акті №0, зокрема, у п.4 розділу VI, міститься опис порушення вимог, передбачених ст.ст.19, 69 Лісового кодексу України, зокрема встановлено факт незаконної порубки на території Черняхівського лісництва в кв.2, вид.4/1, пл.3,0 га, а польова перелікова відомість складена по Черняхівському лісництву в кв.2 вид.4 пл.3,0 га (т.1, а.с.187).

Суд вважає за необхідне зазначити і те, що в наданому позивачем приписі від 21.08.2019 №18 щодо усунення порушень природоохоронного законодавства, адресованому директорові ДП "Пулинський лісгосп АПК", не міститься відомостей про прийняття його до виконання зі сторони відповідача, а також відсутня інформація та будь-які докази про його направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення відповідачу.

Інших доказів на підтвердження правопорушення позивач не надав. Зокрема, в матеріалах справи відсутні протокол про вчинення адміністративного правопорушення, постанова про накладення адміністративного стягнення на винних осіб, докази сплати штрафу тощо.

При вирішенні спору суд керується тим, що відповідно до ст.16, ч.1 ст.17 Лісового кодексу України, право користування лісами здійснюється в порядку постійного та тимчасового користування лісами. У постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються, зокрема, спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи.

Частиною 2 ст.19 Лісового кодексу України визначено права та обов`язки постійних лісокористувачів. Так, постійні лісокористувачі зобов`язані, зокрема, забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; вести первинний облік лісів.

Положеннями ст.63 Лісового кодексу України передбачено, що ведення лісового господарства полягає у здійсненні комплексу заходів з охорони, захисту, раціонального використання та розширеного відтворення лісів.

Згідно з п.5 ч.1 ст.64 Лісового кодексу України, підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані здійснювати охорону лісів від незаконних рубок та інших пошкоджень.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.69 Лісового кодексу України, спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно. На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом.

Згідно з приписами ч.ч.1, 5 ст.86 Лісового кодексу України, організація охорони і захисту лісів передбачає здійснення комплексу заходів, спрямованих на збереження лісів від пожеж, незаконних рубок, пошкодження, ослаблення та іншого шкідливого впливу, захист від шкідників і хвороб. Забезпечення охорони і захисту лісів покладається на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, та органи місцевого самоврядування, власників лісів і постійних лісокористувачів відповідно до цього Кодексу.

За змістом ст.89 Лісового кодексу України, охорону і захист лісів на території України здійснюють: державна лісова охорона, яка діє у складі центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства, органу виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань лісового господарства та підприємств, установ і організацій, що належать до сфери їх управління; лісова охорона інших постійних лісокористувачів і власників лісів. Державна лісова охорона має статус правоохоронного органу. Порядок діяльності державної лісової охорони та лісової охорони визначається положенням, що затверджується Кабінетом Міністрів України.

За приписами ст.90 Лісового кодексу України, основними завданнями державної лісової охорони є: здійснення державного контролю за додержанням лісового законодавства; забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, захист від шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу.

Аналіз ст.ст.19, 63, 64, 90 Лісового кодексу України свідчить, що обов`язок щодо забезпечення охорони лісових насаджень покладено саме на постійних лісокористувачів, які відповідають за невиконання або неналежне виконання таких обов`язків, в тому числі, у разі незабезпечення охорони та захисту лісів від незаконних порубок дерев. Отже, цивільно-правову відповідальність за порушення лісового законодавства мають нести не лише особи, які безпосередньо здійснюють самовільну вирубку лісів (пошкодження дерев), а й постійні лісокористувачі, вина яких полягає у протиправній бездіяльності у вигляді невчинення дій щодо забезпечення охорони та збереження лісу від незаконних рубок на підвідомчих їм ділянках із земель лісового фонду, що має наслідком самовільну рубку (пошкодження) лісових насаджень третіми (невстановленими) особами.

Відповідно до ч.1 ст.105 ЛК України, порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у порушенні строків лісовідновлення та інших вимог щодо ведення лісового господарства, встановлених законодавством у сфері охорони, захисту, використання та відтворення лісів (п.5 ч.2 ст.105 ЛК України).

Статтею 107 ЛК України передбачено, що підприємства, установи, організації і громадяни зобов`язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Частиною 1 ст. 68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" визначено, що порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України (ч.4 ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища").

Відповідно до ч.1 ст. 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відшкодування майнової шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, за своєю правовою природою є відшкодування позадоговірної шкоди, тобто деліктною відповідальністю.

Фактичною підставою для такого виду відповідальності є вчинення особою правопорушення. Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення. Для відшкодування завданої шкоди необхідно довести такі факти, як:

- неправомірність поведінки особи. Неправомірною можна вважати будь-яку поведінку, внаслідок якої завдано шкоду, якщо завдавач шкоди не був уповноважений на такі дії;

- наявність шкоди. Під шкодою слід розуміти втрату або пошкодження майна потерпілого та (або) позбавлення його особистого нематеріального права (життя, здоров`я тощо);

- причинний зв`язок між протиправною поведінкою та заподіяною шкодою, який виражається у тому, що шкода має виступати об`єктивним наслідком поведінки завдавача шкоди. Питання про наявність або відсутність причинного зв`язку між протиправною поведінкою особи і шкодою має бути вирішено судом шляхом оцінки усіх фактичних обставин справи;

- вина особи, що завдавала шкоди.

Наявність усіх вищезазначених умов є обов`язковою для прийняття судом рішення про відшкодування шкоди. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

У спірних деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести належними та допустимими доказами факт заподіяння шкоди та її розмір, протиправність (незаконність) поведінки заподіювача шкоди та наявність причинно-наслідкового зв`язку між такою поведінкою та заподіяною шкодою. У свою чергу відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні шкоди.

Відповідно до п.1.6 Роз`яснення Вищого Арбітражного суду «Про деякі питання практики вирішення спорів, пов`язаних із застосуванням законодавства про охорону навколишнього природного середовища» від 27.06.2001 № 02-5/744, вирішуючи спір про відшкодування шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу, господарському суду слід виходити з презумпції вини правопорушника (ст.614 та ст.1166 Цивільного кодексу України).

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.1166 Цивільного кодексу України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоду завдано не з її вини.

Досліджуючи розрахунок розміру шкоди як обов`язкової умови для настання відповідальності, суд врахував таке.

Позивачем здійснено розрахунок розміру шкоди, заподіяної незаконною порубкою дерев по ДП "Пулинський лісгосп АПК", на загальну суму 435230,08 грн (т.1, а.с.57-68, 70).

Розрахунок проведено відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту (додаток №1), та Порядку проведення індексації такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 №665 "Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами".

Як вбачається зі змісту Такс (додаток № 1 до Постанови КМУ від 23.07.2008 №665), шкода завдана навколишньому природному середовищу визначається за кожне дерево, вирубане або пошкоджене до припинення росту, виходячи з діаметру дерева у корі біля шийки кореня як середнє арифметичне значення між найбільшим та найменшим замірами діаметра. Приміткою 4 зазначених Такс встановлено, що замір діаметра пня, який зрізаний нижче шийки кореня (врівень із землею або утоплений у землю), здійснюється за фактичним зрізом.

Таксами встановлюється залежність розміру шкоди за кожне окреме дерево, виходячи з діаметру його зрізу. При цьому, за кожне 1-сантиметрове перевищення 50-сантиметрового діаметра розмір шкоди збільшується на 105,00 грн (без урахування індексації).

Оскільки, як встановлено судом вище, в матеріалах справи відсутні належні та достовірні відомості щодо розміру діаметрів пнів зрубаних дерев, суд позбавлений можливості визначити дійсний розмір шкоди, яка є обов`язковою умовою для настання відповідальності.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч.1 ст.73 ГПК України).

Докази, надані сторонами на підтвердження своїх вимог і заперечень, повинні відповідати критеріям належності, допустимості, достовірності та достатності, встановленим ст.ст.76-79 ГПК України.

Поряд із цим, суд звертає увагу сторін, що за змістом пункту 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень та висновків Європейського суду з прав людини, викладених у рішеннях у справах «Трофимчук проти України», «Серявін та інші проти України», обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент на підтримку кожної підстави. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.

Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Враховуючи вищевикладене, оскільки позивачем не доведено на підставі належних і достатніх доказів розмір шкоди, завданої відповідачем навколишньому природному середовищу внаслідок незаконної рубки лісу, що є обов`язковою умовою для застосування цивільно-правової відповідальності, суд відмовляє у задоволенні позову в повному обсязі.

Щодо розподілу судових витрат

Судові витрати, з урахуванням положень ст.129 ГПК України, покладаються на позивача.

Керуючись статтями 123, 129, 233, 236 - 238, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні позову відмовити повністю.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Повне рішення складено: 30.05.22

Суддя Прядко О.В.

Друк:

1 - у справу;

2 - позивачу - ДЕІ Поліського округу (10014, м.Житомир, вул.Леха Качинського, 12-а) (рек.)

+ е-mail: ;

3- відповідачу - ДП "Пулинський лісгосп АПК" (12000, Житомирська обл., смт.Пулини, вул.Грушевського, 24) (рек.)

+ e-mail: , ;