УХВАЛА

ПРО ВІДКРИТТЯ ПРОВАДЖЕННЯ У СПРАВІ

м. Київ

25.05.2022Справа № 910/2619/22
Господарський суд міста Києва у складі судді Васильченко Т.В., розглянувши позовну заяву Заступника Генерального прокурора в інтересах держави (01011, м. Київ, вул. Різницька, буд.13/15) до Закарпатської обласної ради (88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, пл. Народна, буд. 4) про визнання незаконним та скасування рішення

ВСТАНОВИВ:

Заступник Генерального прокурора в інтересах держави (далі - позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва із позовною заявою до Закарпатської обласної ради (далі - відповідач) про визнання незаконним та скасування рішення Закарпатської обласної ради №165 від 25.02.2021 та скасування запису в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що рішення Закарпатської обласної ради про ліквідацію Перехрестівської спеціалізованої загальноосвітньої школи-інтернату І-ІІ ступенів є безпідставним та необґрунтованим, у зв`язку з чим порушені гарантовані Конституцією України права дітей з особливими освітніми потребами на освіту.

Подана позовна заява відповідає вимогам, викладеним у статтях 162, 164, 172 Господарського процесуального кодексу України. Підстави для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви чи відмови у відкритті провадження у справі відсутні.

Частиною 1 статті 12 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що господарське судочинство здійснюється за правилами, передбаченими цим Кодексом, у порядку, зокрема, позовного провадження (загального або спрощеного).

Спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи. Загальне позовне провадження призначене для розгляду справ, які через складність або інші обставини недоцільно розглядати у спрощеному позовному провадженні (частина 3 статті 12 Господарського процесуального кодексу України).

Частиною 4 статті 247 Господарського процесуального кодексу України визначені категорії справ, які не можуть бути розглянуті в порядку спрощеного позовного провадження, а саме: про банкрутство; за заявами про затвердження планів санації боржника до відкриття провадження у справі про банкрутство; у спорах, які виникають з корпоративних відносин, та спорах з правочинів щодо корпоративних прав (акцій); у спорах щодо захисту прав інтелектуальної власності, крім справ про стягнення грошової суми, розмір якої не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; у спорах, що виникають з відносин, пов`язаних із захистом економічної конкуренції, обмеженням монополізму в господарській діяльності, захистом від недобросовісної конкуренції; у спорах між юридичною особою та її посадовою особою (у тому числі посадовою особою, повноваження якої припинені) про відшкодування збитків, заподіяних такою посадовою особою юридичній особі її діями (бездіяльністю); у спорах щодо приватизації державного чи комунального майна; в яких ціна позову перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; інші вимоги, об`єднані з вимогами у спорах, вказаних у пунктах 3-8 цієї частини.

Суд зазначає, що питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження належить до дискреційних повноважень суду першої інстанції, при цьому, частиною 3 статті 247 Господарського процесуального кодексу України визначені критерії, які враховуються судом при вирішенні питання про розгляд справи в порядку спрощеного або загального позовного провадження, а саме: 1) ціну позову; 2) значення справи для сторін; 3) обраний позивачем спосіб захисту; 4) категорію та складність справи; 5) обсяг та характер доказів у справі, в тому числі чи потрібно у справі призначити експертизу, викликати свідків тощо; 6) кількість сторін та інших учасників справи; 7) чи становить розгляд справи значний суспільний інтерес; 8) думку сторін щодо необхідності розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження.

За правовим висновком щодо застосування норм права, викладеним у постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.09.2020 у справі №260/91/19, спори про оскарження рішень ради як власника корпоративних прав (засновника) комунальної установи про створення, реорганізацію чи припинення діяльності такої установи є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних із діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, а тому мають розглядатися за правилами господарського судочинства.

За змістом пунктів 1.1 та 1.2 Статуту Перехрестівської спеціалізованої загальноосвітньої школи-інтернату І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради, затвердженого наказом Департаменту освіти і науки Закарпатської облдержадміністрації №325 від 05.12.2016, навчальний заклад знаходиться у комунальній формі власності Закарпатської області, а її засновником є Закарпатська обласна рада.

При цьому, пунктом 9.1 вказаного Статуту визначено, що рішення про реорганізацію або ліквідацію спецшколи-інтернату приймає Закарпатська обласна рада.

Відтак, враховуючи суть спірних правовідносин, розгляд даної справи слід здійснювати в порядку загального позовного провадження.

Положеннями статті 181 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що для виконання завдання підготовчого провадження в кожній судовій справі, яка розглядається за правилами загального позовного провадження, проводиться підготовче засідання. Дата і час підготовчого засідання призначаються суддею з урахуванням обставин справи і необхідності вчинення відповідних процесуальних дій. Підготовче засідання має бути розпочате не пізніше ніж через тридцять днів з дня відкриття провадження у справі.

При цьому, при відкритті провадження у даній справі, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для залучення до участі у справі в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні позивача - Перехрестівської спеціалізованої загальноосвітньої школи-інтернату І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради та в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Закарпатської обласної державної адміністрації.

Так, відповідно до статті 50 Господарського процесуального кодексу України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого провадження у справі або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права або обов`язки щодо однієї із сторін. Якщо суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до розгляду встановить, що рішення господарського суду може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі у справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Слід зазначити, що метою участі третіх осіб у справі є обстоювання ними власних прав і законних інтересів, на які може справити вплив рішення чи ухвала суду. Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, виступає в процесі на боці тієї сторони, з якою в неї існують певні правові відносини. Залучення третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, до участі у справі вирішується господарським судом з урахуванням того, чи є у цієї особи юридичний інтерес до даної справи. Що ж до наявності юридичного інтересу у третьої особи, то у вирішенні відповідного питання суд має з`ясовувати, чи буде у зв`язку з прийняттям судового рішення з даної справи таку особу наділено новими правами чи покладено на неї нові обов`язки, або змінено її наявні права та/або обов`язки, або позбавлено певних прав та/або обов`язків у майбутньому.

Про залучення третіх осіб до участі у справі суд постановляє ухвалу, в якій зазначає, на які права чи обов`язки такої особи та яким чином може вплинути рішення суду у справі (частина 4 статті 50 Господарського процесуального кодексу України).

Враховуючи предмет та підстави позову, а також зважаючи на те, що оскаржується рішення про ліквідацію Перехрестівської спеціалізованої загальноосвітньої школи-інтернату І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради та проект оскаржуваного рішення подано саме Закарпатською обласною державною адміністрацією, суд дійшов висновку про необхідність залучення до участі у справі вищевказаних осіб у якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, оскільки рішення у даній справі може вплинути на їх права та обов`язки.

При цьому, суд зауважує, що Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» №64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України від 24.02.2022 №2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» в Україні введено воєнний стан із 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України.

Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» №133/2022 від 14.03.2022 та №259/2022 від 18.04.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 год. 30 хв. 26.03.2022 строком на 30 діб та з 05 год. 30 хв. 25.04.2022 строком на 30 діб, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України.

З урахуванням запровадженого в країні воєнного стану та з метою збереження безпечних умов для учасників справи суд звертає увагу учасників справи, що вони можуть взяти участь у засіданнях по справі в режимі відеоконференції поза межами суду за допомогою сервісу «EasyCon».

Для цього відсутня необхідність у фізичному прибутті учасників справи у Господарський суд міста Києва, а лише необхідно мати попередньо зареєстрований обліковий запис на відповідному сервісі та в дату та час призначеного засідання перебувати перед технічним пристроєм, який має доступ до мережі Інтернет та надасть можливість використовувати цей сервіс.

У разі якщо учасники справи вирішать взяти участь у засіданні в режимі відеоконференції поза межами суду за допомогою сервісу «EasyCon», вони мають завчасно повідомити суд (зокрема, засобами електронної пошти на електронну адресу: ) свій обліковий запис (логін) та/або електронні адреси, які використані користувачами для реєстрації, у сервісі «EasyCon».

Керуючись статтями 12, 50, 176, 181, 234, 235, 247 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

1. Прийняти позовну заяву до розгляду та відкрити провадження у справі №910/2619/22.

2. Здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження.

3. Залучити до участі у справі Перехрестівську спеціалізовану загальноосвітню школу-інтернат І-ІІ ступенів Закарпатської обласної ради (90320, Закарпатська обл., Виноградівський район, с. Перехрестя, вул. Спортивна, буд. 1; ідентифікаційний код 22086700) в якості третьої особи-1, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача.

4. Залучити до участі у справі Закарпатську обласну державну адміністрацію (88000, Закарпатська обл., м. Ужгород, пл. Народна, буд. 4; ідентифікаційний код 00022496) в якості третьої особи-2, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача.

5. Призначити підготовче засідання у справі на 19.07.22 о 11:00 год. Засідання відбудеться у приміщенні Господарського суду міста Києва за адресою: м. Київ, вул. Богдана Хмельницького, 44- Б, зал №13.

6. Повідомити учасників справи про дату, час та місце розгляду справи. У відповідності до ст. 60 ГПК України сторонам надати документи, що підтверджують повноваження представників учасників справи.

7. Запропонувати учасникам справи подати до суду заяву/клопотання про розгляд справи в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів або про розгляд справи без участі сторін.

8. Зобов`язати прокурора надати суду оригінали всіх документів по суті спору, доданих до позовної заяви (для огляду).

9. Встановити, у відповідності до ст. 165 Господарського процесуального кодексу України, відповідачу строк - протягом 16-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі для подання суду: обґрунтованого письмового відзиву на позовну заяву у порядку, передбаченому ст. 178 Господарського процесуального кодексу України, з викладенням мотивів повного або часткового відхилення вимог позивача з посиланням на діюче законодавство; усіх письмових та електронних доказів (які можливо доставити до суду), висновків експертів і заяв свідків, що підтверджують заперечення проти позову; доказів направлення відзиву з доданими до нього документами на адресу позивача. Копія відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи повинна бути надіслана (надана) одночасно з надсиланням (наданням) відзиву до суду.

10. Попередити відповідача, що у разі ненадання відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд має право вирішити спір за наявними матеріалами справи (ч. 2 ст. 178 Господарського процесуального кодексу України). При цьому, якщо докази не можуть бути подані разом з відзивом з об`єктивних причин, відповідачі повинні про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.ч. 3, 4 ст. 80 Господарського процесуального кодексу України).

11. Встановити третім особам строк - протягом 5-ти днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі у відповідності до положень ст. 168 ГПК України пояснень щодо позову та/або відзиву та доказів направлення відповідних пояснень на адресу всіх учасників справи.

12. Попередити учасників судового процесу, що при ухиленні від виконання вимог суду до них можуть бути застосовані заходи процесуального примусу у вигляді штрафу, передбаченого ст. 135 Господарського процесуального кодексу України.

13. Звернути увагу учасників справи на положення ст. ст. 74, 80, 81 Господарського процесуального кодексу України щодо порядку подання доказів, наслідків неподання їх та доказів їх направлення іншим учасникам справи, а також щодо порядку витребування доказів.

14. Звернути увагу учасників справи на те, що копії письмових доказів, які подаються повинні бути оформлені у відповідності до вимог ч. 4 ст. 91 Господарського процесуального кодексу України та п. 5.26 Уніфікованої системи організаційно-розпорядчої документації (Вимоги до оформлення документів ДСТУ 4163-2020).

15. Згідно частиною 2 статті 235 Господарського процесуального кодексу України дана ухвала набирає законної сили з моменту її підписання. Дана ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Суддя Т.В. Васильченко