ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

"07" червня 2022 р. м. Київ Справа №911/781/22

Господарський суд Київської області у складі судді Третьякової О.О., розглянувши матеріали

За позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергостратегія» (04060, м.Київ, вул. Ольжича, 27/22, офіс 2)

до Приватного підприємства «Виробничо-комерційна організація «Еталон» (09136, Київська обл., Білоцерківський район, с. Скребиші, вул. Набережна, 3)

про стягнення 199995,13 грн

встановив:

У червні 2022 Товариство з обмеженою відповідальністю «Енергостратегія» (далі позивач) звернулося до Господарського суду Київської області із позовом до Приватного підприємства «Виробничо-комерційна організація «Еталон» (далі відповідач) про стягнення 199995,13 грн заборгованості за договором постачання електроенергії.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що між позивачем як постачальником та відповідачем як споживачем укладено договір про постачання електричної енергії споживачу №30/07/21-Е від 30.07.2019, надалі договір. У відповідача за договором виникла заборгованість, а саме за спожиту електроенергію в лютому 2022 основний борг становить 175849,43 грн, за спожиту електроенергію в квітні 2022 14534,23 грн, а також позивачем відповідачу нарахована пеня в сумі 5492,17 грн та 15% річних в сумі 4119,20 грн, а всього 199995,13 грн. З наведених підстав позивачем заявлені вимоги про стягнення з відповідача загальної суми 199995,13 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд вважає за необхідне залишити її без руху, зважаючи на наступне.

Відповідно до ч.1 та 2 ст.2 Господарського процесуального кодексу України завданням господарського судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів, пов`язаних із здійсненням господарської діяльності, та розгляд інших справ, віднесених до юрисдикції господарського суду, з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав і законних інтересів фізичних та юридичних осіб, держави. Суд та учасники судового процесу зобов`язані керуватися завданням господарського судочинства, яке превалює над будь-якими іншими міркуваннями в судовому процесі.

У ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлені вимоги, які мають бути дотримані позивачем при поданні позовної заяви.

Суд зазначає, що дотримання необхідних вимог до позовної заяви, які встановлені статтею 162 Господарського процесуального кодексу України, пов`язане з виконанням завдання господарського судочинства.

При цьому, за змістом ч.5 ст.12 Господарського процесуального кодексу України справи, у яких ціна позову не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, належать до категорії малозначних справ, що розглядаються у спрощеному провадженні. Відповідно до ч.3 ст.12 Господарського процесуального кодексу України спрощене позовне провадження призначене для розгляду малозначних справ, справ незначної складності та інших справ, для яких пріоритетним є швидке вирішення справи.

Отже, беручи до уваги, що ціна позову у поданій позивачем позовній заяві (199995,13 грн) не перевищує ста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, є підстави для висновку про те, що даний спір належить до категорії малозначних справ, що підлягають розгляду у спрощеному провадженні та без проведення підготовчого засідання.

Частиною 1 ст.162 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування. У пунктах 3, 5 та 8 ч.3 ст.162 цього Кодексу встановлено, що позовна заява повинна містити в тому числі: обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини. Відповідно до ч.2 ст.164 цього Кодексу позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).

З поданої позовної заяви вбачається, що позивач в ній заявляє вимоги про стягнення основного боргу, а також пені та 15% річних.

В обґрунтування вимоги про стягнення основного боргу позивач в позовній заяві посилається на те, що відповідач за договором прийняв та спожив електроенергію. На підтвердження цього позивач посилається на акти прийому-передачі електроенергії за лютий 2022 на суму 175849,43 грн та за квітень 2022 на суму 14534,23 грн. Також позивач зазначає, що факт заборгованості відповідача перед позивачем в загальній сумі 190383,66 грн фіксується в акті звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2022 по 17.05.2022.

В той же час, із доданих позивачем до позовної заяви копій цих документів вбачається, що лише акт прийому-передачі електроенергії за лютий 2022 містить підпис з боку відповідача, а наданий позивачем акт прийому-передачі електроенергії за квітень 2022 та акт звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2022 по 17.05.2022 не містять підпису з боку відповідача. Так, у наданому позивачем акті прийому-передачі електроенергії за квітень 2022 (копії) вбачається наявність відбитки печатки відповідача на акті, але без наявності підпису з боку відповідача, а з наданого позивачем акту звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2022 по 17.05.2022 вбачається, що це акт не містить ні підпису, ні відбитку печатки відповідача.

Відповідно до ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» первинні та зведені облікові документи можуть бути складені у паперовій або в електронній формі та повинні мати обов`язкові реквізити, якщо інше не передбачено окремими законодавчими актами України, зокрема, особистий підпис або інші дані, що дають змогу ідентифікувати особу, яка брала участь у здійсненні господарської операції.

У зв`язку з цим позивачу необхідно приділити увагу доданим ним до позовної заяви документам та викласти в позовній заяві обставини того, чи були підписані з боку відповідача акт прийому-передачі електроенергії за квітень 2022 та акт звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2022 по 17.05.2022, на які позивач посилається в обґрунтування своїх позовних вимог про стягнення основного боргу.

Якщо акт прийому-передачі електроенергії за квітень 2022 та акт звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2022 по 17.05.2022 були підписані відповідачем, то позивачу необхідно надати до позовної заяви копії належної якості цих документів або надати інші докази підписання цих документів відповідачем.

Якщо акт прийому-передачі електроенергії за квітень 2022 та акт звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2022 по 17.05.2022 не були підписані відповідачем, то позивачу необхідно викласти в позовній заяві обставини (пояснення) того, з якою метою позивачем долучені до позовної заяви відповідні документи, які не були підписані відповідачем, та обґрунтування того, чим підтверджується поставка позивачем відповідачу електроенергії за квітень 2022, з посиланням на відповідні докази.

Крім того, позивач зазначає, що в додатку 12 до позовної заяви міститься розрахунок пені та 15% річних.

Із доданих позивачем додатків до позовної заяви вбачається, що розрахунок пені та 15% річних міститься в «додатку 2» до позовної заяви.

При цьому, позивачем в позовній заяві не вказана правова природа вимоги позивача про стягнення 15% річних, а саме того, чи є заявлені позивачем до стягнення 15% річних штрафом (неустойкою), яка стягується позивачем на підставі п. 5.5 договору та ст.549 Цивільного кодексу України з підстав порушення боржником зобов`язання, або заявлені позивачем до стягнення 15% річних є компенсацією (платою) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, яка стягується позивачем на підставі ст.625 Цивільного кодексу України.

Так, позивачем у розрахунку («додаток 2» до позовної заяви) нараховано відповідачу пеню в розмірі подвійної облікової ставки за період з 01.04.2022 по 27.05.2022 від суми основного боргу в сумі 175849,43 грн. Також позивачем за цей же період та від цієї ж суми основного боргу нараховано в розрахунку 15% річних.

При цьому позивач в позовній заяві в обґрунтування своїх вимог посилається на ст.625 Цивільного кодексу України, відповідно до якої боржник, який прострочив виконання грошового зобов`язання, на вимогу кредитора зобов`язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.

Одночасно позивач в обґрунтування своїх вимог посилається також на п.5.5 договору, яким, як вбачається, передбачена пеня у розмірі подвійної облікової ставки, а також штраф у розмірі 15% річних від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу.

Відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.

У зв`язку з цим позивачу необхідно в позовній заяві вказати правову природу (обґрунтування) стягнення 15% річних з відповідача, а саме вказати, чи є нараховані позивачем 15% річних штрафом (неустойкою), яка стягується позивачем на підставі п. 5.5 договору, і якщо вони є штрафом, то надати обґрунтування можливості стягнення одночасно пені та такого штрафу від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу, або нараховані позивачем 15% річних є компенсацією (платою) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, яка стягується позивачем на підставі ст.625 Цивільного кодексу України, і якщо вони є такою компенсацією, то надати обґрунтування стягнення річних за ставкою саме 15%, беручи до уваги, що пунктом 5.5 договору ставка 15% визначена, як вбачається, для цілей нарахування штрафу.

Наведене є недоліками позовної заяви, що підлягають усуненню.

Згідно з ч.1 ст.174 Господарського процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч.2 ст.174 цього Кодексу в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

При цьому, усунення позивачем недоліків позовної заяви повинне бути здійснене з урахуванням положень пункту 1 ч.1 ст.164 та ч. 1 ст.172 цього Кодексу щодо обов`язковості надсилання учасникам справи позовної заяви та копії доданих до неї документів.

Суд звертає увагу на те, що відповідно до ч.3 ст.174 Господарського процесуального кодексу України позовна заява вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом.

Також суд роз`яснює, що відповідно до ч.3 ст.2 та ст.14 Господарського процесуального кодексу України однією із основних засад (принципів) господарського судочинства є диспозитивність. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 2, 162, 164, 172, 174, 233-235 Господарського процесуального кодексу України, суд

ухвалив:

1. Залишити позовну заяву без руху.

2. Встановити позивачу строк на усунення недоліків позовної заяви 10 (десять) днів з дня вручення цієї ухвали.

3. Встановити спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду:

3.1. письмових уточнень до позовної заяви із викладом обставин спору та обґрунтуванням розрахунку суми основного боргу, а саме:

- зазначенням обставин того, чи були підписані з боку відповідача акт прийому-передачі електроенергії за квітень 2022 та акт звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2022 по 17.05.2022, з посиланням на відповідні докази,

- якщо акт прийому-передачі електроенергії за квітень 2022 та акт звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2022 по 17.05.2022 не були підписані відповідачем, то позивачу необхідно також викласти обставини (пояснення) того, з якою метою позивачем долучені до позовної заяви ці документи, які не були підписані відповідачем, та обґрунтування того, чим підтверджується поставка позивачем відповідачу електроенергії за квітень 2022 на суму 14534,23 грн, з посиланням на відповідні докази;

3.2. письмових уточнень до позовної заяви із зазначенням правового обґрунтування вимоги про стягнення 15% річних, а саме:

- зазначенням того, чи є заявлені позивачем до стягнення 15% річних штрафом (неустойкою), яка стягується позивачем на підставі п.5.5 договору та ст.549 Цивільного кодексу України, або компенсацією (платою) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, яка стягується позивачем на підставі ст.625 Цивільного кодексу України,

- якщо нараховані позивачем 15% річних є штрафом, то із зазначенням також обґрунтування можливості стягнення одночасно пені та такого штрафу від суми заборгованості за кожний день прострочення платежу з урахуванням положень ст.549 Цивільного кодексу України, відповідно до яких неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання, є пенею,

- якщо нараховані позивачем 15% річних є компенсацією (платою) від боржника за неправомірне користування утримуваними ним грошовими коштами, яка стягується позивачем на підставі ст.625 Цивільного кодексу України, то із зазначенням також обґрунтування застосування ставки саме 15%, якщо пунктом 5.5 договору ставка 15% річних визначена, як вбачається, для цілей нарахування штрафу.

3.3. доказів на підтвердження викладених позивачем обставин в уточненнях до позовної заяви з урахуванням даної ухвали господарського суду про залишення позову без руху.

4. Подати суду докази направлення відповідачу документів, складених на усунення недоліків позовної заяви за цією ухвалою Господарського суду Київської області від 07.06.2022 №911/781/22.

5. Попередити позивача про те, що згідно з ч.4 ст.174 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Ухвала набирає законної сили 07.06.2022 та оскарженню окремо від рішення суду не підлягає.

Суддя О.О. Третьякова