ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.05.2022 Справа № 914/3957/21

м. Львів

За позовом: Мукачівської окружної прокуратури

в інтересах держави в особі

позивача-1: Мукачівської міської ради, м. Мукачево Закарпатської області,

позивача-2: Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області, м. Ужгород

позивача-3: Комунального некомерційного підприємства «Мукачівська центральна районна лікарня», м. Мукачево Закарпатської області,

до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум», м. Львів

про визнання недійсними додаткових угод та стягнення 379489,46 грн

Суддя Щигельська О.І.

за участю секретаря Зарицької О.Р.

Представники сторін:

від прокуратури: Панькевич Р.В прокурор;

від позивача-1:не з`явився;

від позивача-2:не з`явився;

від позивача-3: не з`явився;

від відповідача: не з`явився.

Заяв про відвід судді не надходило. У відповідності до ст.222 ГПК України, фіксування судового процесу здійснювалось за допомогою програмно-апаратного комплексу «Акорд».

ІСТОРІЯ РОЗГЛЯДУ СПРАВИ

Мукачівська окружна прокуратура звернулася до Господарського суду Львівської області з позовом в інтересах держави в особі позивача-1 Мукачівської міської ради, позивача-2 Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області та позивача-3 Комунального некомерційного підприємства «Мукачівська центральна районна лікарня» до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» про визнання недійсними додаткових угод №3 від 14.01.2021, №4 від 15.01.2021, №5 від 18.01.2021, №6 від 19.01.2021, №7 від 20.01.2021, №8 від 21.01.2021 та стягнення 379489,46 грн.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.12.2021 року справу передано судді Щигельській О.І.

Ухвалою суду від 28.12.2021 позовну заяву прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі; розгляд справи вирішено здійснювати за правилами загального позовного провадження; підготовче засідання призначено на 24.01.2022.

Ухвалою суду від 24.01.2022 підготовче засідання відкладено на 10.02.2022.

Ухвалою суду від 10.02.2022 підготовче засідання відкладено на 28.02.2022.

Ухвалою суду від 28.02.2022 підготовче засідання відкласти на 28.03.2022.

28.03.2022 в системі документообігу суду за вх.№6748/22 зареєстровано заяву представника позивача - 3 про відкладення.

Ухвалою суду 28.03.2022 відмовлено у задоволенні заяви позивача-3 - про відкладення підготовчого засідання; закрито підготовче провадження у справі № 914/3957/21 та призначено справу до судового розгляду по суті на 12.05.2022.

31.03.2022 в системі документообігу суду за вх.№7039/22 зареєстровано пояснення позивача-2.

В судове засідання 12.05.2022 з`явився прокурор, позовні вимоги підтримав повністю з підстав, зазначених у позовній заяві, просив позов задовольнити в повному обсязі.

Позивачі-1,-2,-3 та відповідач явки повноважних представниківв судове засідання не забезпечили, поважності причин неявки суду не повідомили хоча належними чином були повідомлені про дату та час судового засідання.

Так, згідно відомостей офіційного сайту АТ «Укрпошта», копію ухвали суду від 28.03.2022, надіслану на адресу місцезнаходження позивача -1 Мукачівської міської ради вказану у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 89600, Закарпатська обл., місто Мукачево, площа Духновича, будинок 2, відправлення вручено: за довіреністю 05.04.2022.

Згідно відомостей офіційного сайту АТ «Укрпошта», копію ухвали суду від 28.03.2022, надіслану на адресу місцезнаходження позивача - 2 Західного офісу Держаудитслужби вказану у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 79000, Львівська обл., місто Львів, вулиця Костюшка, будинок 8, відправлення вручено: за довіреністю 04.04.2022.

Згідно відомостей офіційного сайту АТ «Укрпошта», копію ухвали суду від 28.03.2022, надіслану на адресу місцезнаходження позивача - 3 Комунального некомерційного підприємства «Мукачівська центральна районна лікарня» вказану у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 89600, Закарпатська обл., місто Мукачево, вулиця Пирогова Миколи , будинок 8-13, відправлення вручено: особисто-06.04.2022.

Згідно відомостей офіційного сайту АТ «Укрпошта», копію ухвали суду від 28.03.2022, надіслану на адресу місцезнаходження відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» вказану у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, а саме: 79019, Львівська обл., місто Львів, проспект Чорновола, будинок 63, відправлення вручено: особисто 04.04.2022.

Згідно п.1 ч.3 ст.202 ГПК України, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки.

Відповідно до ч.4 ст.13 ГПК України, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.

Згідно з ч.9 ст.165, ч.2 ст.178 ГПК України, у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин, суд вирішує справу та має право вирішити спір за наявними матеріалами.

Відповідач, повідомлений належним чином про відкриття даного судового провадження, стосовно заявлених вимог не заперечив, доказів на спростування викладених позивачем обставин, відзиву чи письмових пояснень не подав.

Оскільки відповідач не скористався своїм правом на подання відзиву, справа розглядається за наявними матеріалами у відповідності до приписів ч.9 ст.165 та ч.2 ст.178 ГПК України.

Судом встановлено, що зібраних в матеріалах справи доказів достатньо для з`ясування обставин справи і прийняття судового рішення, а неявка представників сторін не перешкоджає розгляду справи по суті.

АРГУМЕНТИ СТОРІН

Аргументи прокурора

В обґрунтування позовних вимог прокурор зазначає, що за результатами проведення процедури закупівлі 28.12.2020 року між КНП «Мукачівська ЦРЛ» та ТОВ «Кастум» укладено Договір №08-21-394. Станом на момент підписання Договору сторонами були погоджені всі істотні умови - предмет, ціна та строк виконання зобов`язань за даним договором відповідно до вимог ч. 3 ст. 180 ГК України та ЗУ «Про публічні закупівлі». Водночас, у січні 2021 року між сторонами укладено 8 додаткових угод. В результаті укладення зазначених угод загалом зменшено обсяги постачання газу з 340000 куб. м. до 172073,1707 куб. м., тобто на 167926,8293 куб. м. або на 49,4%.

Документальним обґрунтуванням для укладення додаткових угод стали цінові довідки Харківської торгово-промислової палати. Прокурор зазначає, що вищевказані довідки не містять відомостей щодо динаміки ціни на природний газ, в них відсутній аналіз вартості ціни газу на дату укладення Договору № 08-21-394 від 28.12.2020 та додаткових угод, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни природного газу на ринку, у зв`язку з чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов Договору на підставі п. 2. ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі». Тобто, подані ТОВ «Кастум» листи на обґрунтування підняття ціни природного газу не підтверджують коливання ціни природного газу у сторону збільшення.

Укладання додаткових угод між ТОВ «Кастум» та КНП «Мукачівська ЦРЛ» № 3 від 14.01.2021, № 4 від 15.01.2021, № 5 від 18.01.2021, № 6 від 19.01.2021, № 7 від 20.01.2021 та № 8 від 21.01.2021 року з порушенням п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», призвело до збільшення ціни за спожитий природний газ у наступних періодах: за січень 2021 року, як наслідок, до зайвої оплати за нього 203922,40 грн та за лютий 2021 року як наслідок, до зайвої оплати за нього 175567,06 грн.

Враховуючи вищенаведене, реалізація природного газу у січні-лютому 2021 року згідно з договором постачання природного газу за № 08-21-394, укладеними між ТОВ «Кастум» та КНП «Мукачіська ЦРЛ» здійснювалася за цінами, що не відповідають умовам зазначеного вище договору та ЗУ «Про публічні закупівлі».

Прокурор стверджує, що при укладенні КНП «Мукачівська ЦРЛ» та ТОВ «Кастум» спірних додаткових угод №№ 3-8 не дотримано вимоги п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», безпідставно змінено істотні умови Договору, кожного разу при укладенні всіх додаткових угод сторонами Договору належним чином не обґрунтовано та документально не підтверджено коливання ціни природного газу на ринку після укладення Договору та попередньої угоди.

Враховуючи наведене Мукачівська окружна прокуратура просить визнати недійсними додаткові угоди №3 від 14.01.2021, №4 від 15.01.2021, №5 від 18.01.2021, №6 від 19.01.2021, №7 від 20.01.2021, №8 від 21.01.2021 та стягнути 379489,46 грн.

Аргументи позивача-1

Позивач письмової позиції стосовно заявлених позовних вимог не надав.

Аргументи позивача - 2

У своїх поясненнях позивач-2 вказує, що укладання додаткових угод між ТОВ «Кастум» та КНП «Мукачівська ЦРЛ» №3 від 14.01.2021, №4 від 15.01.2021, №5 від 18.01.2021, №6 від 19.01.2021, №7 від 20.01.2021 та №8 від 21.01.2021 року з порушенням п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про державні закупівлі», призвело до збільшення ціни за спожитий природний газ у січні та лютому 2021 року на 3179,42 грн за 1000 м3 та, як наслідок, до зайвої оплати за нього посадовими особами КНП «Мукачівська ЦРЛ» на загальну суму 379489,46 грн, якими здійснено оплату за газ, спожитий у січні та лютому 2021 року згідно п/д №4 від 09.02.2021 та №18 від 25.03.2021 року. Позовні вимоги прокурора позивач-2 підтримує та просить задовольнити в повному обсязі.

Аргументи позивача - 3

Позивач - 3 письмової позиції стосовно заявлених позовних вимог не надав.

Аргументи відповідача

Відповідач заперечень та/або відзиву на позовну заяву не подав.

ОБСТАВИНИ, ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ

19.11.2020 року на веб-сайті «Prozorro» КНП «Мукачівська ЦРЛ» оприлюднено оголошення №UА-2020-11-19-002461-с про проведення відкритих торгів щодо закупівлі газового палива (природного газу) (код за ДК 021:2015:09123000-7 - Природний газ) обсягом 340000 куб. м з терміном постачанням до 31.12.2021 з очікуваною вартістю 2468400 грн.

Протоколом №176 від 10.12.2020 року прийнято рішення про визначення переможцем процедури закупівлі за предметом - код за ДК 021:2015 - 09120000-6 Газове паливо (природний газ) (код за ДК 021:2015: 09123000-7 - Природний газ) за номером оголошення UA-2020-11-19-002461-с Товариство з обмеженою відповідальністю «Кастум» .

28.12.2020 року між Комунальним некомерційним підприємством «Мукачівська центральна районна лікарня» (позивач-3 по справі, споживач за договором) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум» (відповідач за позовом, постачальник за договором) укладено Договір №08-21-394, за яким постачальник зобов`язався передати у власність споживачу у 2021 році природний газ (далі - газ), а споживач зобов`язався прийняти та оплатити вартість газу у розмірах, строки та порядку передбаченому договором (п.1.1.).

Відповідно до п. 1.2. плановий обсяг постачання газу 340000 м3.

Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях складає: січень 80000 м. куб, лютий 60000 м. куб, березень 50000 м. куб, квітень 15000 м. куб, жовтень 25000 м. куб, листопад 2020-50000 м. куб, грудень 2020 60000 м. куб (п.1.3.).

Пунктом 3.1. договору встановлено, що загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу становить 3458,33 грн за 1000 куб.м., крім того ПДВ 691,67 грн., всього з ПДВ 4150,00 грн.

Розрахунки за поставлений споживачеві газ здійснюються за цінами, що містяться у тендерній пропозиції постачальника (учасника) (п. 3.2.).

Відповідно до п. 3.3. ціна зазначена в п. 3.1. договору, може змінюватись протягом дії договору згідно законодавства України про публічні закупівлі та з урахуванням умов передбачених п.3.1. Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього договору.

Згідно до п. 3.4. Договору сторони домовились, що ціна природного газу, розрахована відповідно до пункту 3.1. буде застосовуватись сторонами при складанні актів приймання-передачі газу та розрахунках за газ згідно з умовами Договору.

Відповідно до п. 3.5. договору загальна сума договору (у тому числі ціна за одиницю товару) не може змінюватись після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків передбачених цим пунктом.

Умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі або ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури. Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: зокрема згідно п.п. 2 збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.

У випадку коливання ціни товару на ринку в бік збільшення, учасник має право письмово звернутись до замовника з відповідною пропозицією, при цьому, така пропозиція в кожному окремому випадку, коли на ринку відбувається об`єктивне коливання ціни за одиницю товару в бік збільшення, повинна бути обґрунтована і документально підтверджена. Учасник разом з письмовою пропозицією щодо внесення змін до договору надає документ (або документи), що підтверджує збільшення середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару в тих межах/розмірах, на які учасник пропонує змінити ціну товару. Документ (або документи), що підтверджує збільшення ціни товару, повинен містити дані щодо середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару на день подання тендерної пропозиції (допускається надання документального підтвердження щодо середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару в межах 10 днів щодо дати подання тендерної пропозиції) та середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару на момент письмового звернення учасника щодо збільшення ціни і повинен бути наданий у формі належним чином оформленої довідки/інформації (або в іншій документальній формі), виданої торгово-промисловою палатою України, або регіональною торгово-промисловою палатою, або органами державної статистики, тощо. У випадку прийняття рішення замовником щодо внесення змін до договору у вказаній частині до розрахунку ціни за одиницю товару приймається ціна за одиницю товару, що визначається сторонами у момент укладення договору про закупівлю та за результатами електронного аукціону (з урахуванням внесених раніше змін до договору про закупівлю). При цьому, максимальна сума, на яку сторонами може бути здійснено підвищення ціни за одиницю товару визначається як різниця між середньоринковою ціною (діапазоном цін тощо) за одиницю товару на момент письмового звернення учасника щодо зміни ціни та середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару на день подання тендерної пропозиції (допускається надання документального підтвердження щодо середньоринкової ціни (діапазону цін тощо) за одиницю товару в межах 10 днів щодо дати подання тендерної пропозиції), або станом на момент внесення змін до договору в частині ціни за одиницю, якщо такі зміни до Договору вже були раніше здійснені сторонами. В будь-якому випадку підвищення ціни за одиницю товару здійснюється з урахуванням вимог п. 2 ч. 4 ст. 36 Закону.

Прокурор зазначає, що станом на момент підписання договору сторонами були погоджені всі істотні умови - предмет, ціна та строк виконання зобов`язань за даним договором відповідно до вимог ч. 3 ст. 180 ГК України та ЗУ «Про публічні закупівлі».

12.01.2021 року сторонами підписано Додаткову угоду №1 до договору, якою враховуючи зміну ціни за одиницю товару внаслідок коливання на ринку природного газу з 01.01.2021 року та керуючись п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», п. 3.5. Договору №08-21-394, положеннями ЗУ «Про ринок природного газу», сторони дійшли згоди викласти пункт 1.2, пункт 1.3, пункт 3.1 Договору у новій редакції, а саме:

« 1.2. Плановий обсяг постачання газу 309119,3494».

« 1.3. Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях становлять: січень 80000, лютий 60000, березень 50000, квітень 15000, жовтень 25000, листопад 50000, грудень 29119,3494.

« 3.1. загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу з ПДВ становить з ПДВ 4564,58 грн. Ціна за 1000 м3 газу враховує всі податки і збори, обов`язкові платежі та включає вартість надання послуг з замовлення (бронювання) потужності».

13.01.2021 року сторонами підписано Додаткову угоду №2 до договору, якою враховуючи зміну ціни за одиницю товару внаслідок коливання на ринку природного газу з 01.01.2021 року та керуючись п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», п. 3.5. Договору №08-21-394, положеннями ЗУ «Про ринок природного газу», сторони дійшли згоди викласти пункт 1.2, пункт 1.3, пункт 3.1 Договору у новій редакції, а саме:

« 1.2. Плановий обсяг постачання газу 281043,2261».

« 1.3. Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях становлять: січень 80000, лютий 60000, березень 50000, квітень 15000, жовтень 25000, листопад 50000, грудень 1043,22610.

« 3.1. загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу з ПДВ становить з ПДВ 5020,58 грн. Ціна за 1000 м3 газу враховує всі податки і збори, обов`язкові платежі та включає вартість надання послуг з замовлення (бронювання) потужності».

14.01.2021 року сторонами підписано Додаткову угоду №3 до договору, якою враховуючи зміну ціни за одиницю товару внаслідок коливання на ринку природного газу з 01.01.2021 року та керуючись п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», п. 3.5. Договору №08-21-394, положеннями ЗУ «Про ринок природного газу», сторони дійшли згоди викласти пункт 1.2., пункт 1.3., пункт 3.1. Договору у новій редакції, а саме:

« 1.2. Плановий обсяг постачання газу 255517,3456».

« 1.3. Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях становлять: січень 80000, лютий 60000, березень 50000, квітень 15000, жовтень 25000, листопад 25517,3456, грудень 0.

« 3.1. загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу з ПДВ становить з ПДВ 5522,13 грн. Ціна за 1000 м3 газу враховує всі податки і збори, обов`язкові платежі та включає вартість надання послуг з замовлення (бронювання) потужності».

15.01.2021 року сторонами підписано Додаткову угоду №4 до договору, якою враховуючи зміну ціни за одиницю товару внаслідок коливання на ринку природного газу з 01.01.2021 року та керуючись п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», п. 3.5. Договору №08-21-394, положеннями ЗУ «Про ринок природного газу», сторони дійшли згоди викласти пункт 1.2., пункт 1.3., пункт 3.1. Договору у новій редакції, а саме:

« 1.2. Плановий обсяг постачання газу 232309,6452».

« 1.3. Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях становлять: січень 80000, лютий 60000, березень 50000, квітень 15000, жовтень 25000, листопад 2309,6452, грудень 0.

« 3.1. загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу з ПДВ становить з ПДВ 6073,79 грн. Ціна за 1000 м3 газу враховує всі податки і збори, обов`язкові платежі та включає вартість надання послуг з замовлення (бронювання) потужності».

18.01.2021 року сторонами підписано Додаткову угоду №5 до договору, якою враховуючи зміну ціни за одиницю товару внаслідок коливання на ринку природного газу з 01.01.2021 року та керуючись п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», п. 3.5. Договору №08-21-394, положеннями ЗУ «Про ринок природного газу», сторони дійшли згоди викласти пункт 1.2., пункт 1.3., пункт 3.1. Договору у новій редакції, а саме:

« 1.2. Плановий обсяг постачання газу 211209,8387».

« 1.3. Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях становлять: січень 80000, лютий 60000, березень 50000, квітень 15000, жовтень 6209,8387, листопад 0, грудень 0.

« 3.1. загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу з ПДВ становить з ПДВ 6680,56 грн. Ціна за 1000 м3 газу враховує всі податки і збори, обов`язкові платежі та включає вартість надання послуг з замовлення (бронювання) потужності».

19.01.2021 року сторонами підписано Додаткову угоду №6 до договору, якою враховуючи зміну ціни за одиницю товару внаслідок коливання на ринку природного газу з 01.01.2021 року та керуючись п.2 ч.5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», п. 3.5. Договору №08-21-394, положеннями Закону України «Про ринок природного газу», сторони дійшли згоди викласти пункт 1.2., пункт 1.3., пункт 3.1. Договору у новій редакції, а саме:

« 1.2. Плановий обсяг постачання газу 192026,6088».

« 1.3. Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях становлять: січень 60000, лютий 60000, березень 50000, квітень 22026,6088, жовтень 0, листопад 0, грудень 0.

« 3.1. загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу з ПДВ становить з ПДВ 7347,94 грн. Ціна за 1000 м3 газу враховує всі податки і збори, обов`язкові платежі та включає вартість надання послуг з замовлення (бронювання) потужності».

20.01.2021 року сторонами підписано Додаткову угоду №7 до договору, якою враховуючи зміну ціни за одиницю товару внаслідок коливання на ринку природного газу з 01.01.2021 року та керуючись п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», п. 3.5. Договору №08-21-394, положеннями ЗУ «Про ринок природного газу», сторони дійшли згоди викласти пункт 1.2., пункт 1.3., пункт 3.1. Договору у новій редакції, а саме:

« 1.2. Плановий обсяг постачання газу 174585,7146».

« 1.3. Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях становлять: січень 60000, лютий 60000, березень 50000, квітень 4585,7146, жовтень 0, листопад 0, грудень 0.

« 3.1. загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу з ПДВ становить з ПДВ 8081,99 грн. Ціна за 1000 м3 газу враховує всі податки і збори, обов`язкові платежі та включає вартість надання послуг з замовлення (бронювання) потужності».

21.01.2021 року сторонами підписано Додаткову угоду №8 до договору, якою враховуючи зміну ціни за одиницю товару внаслідок коливання на ринку природного газу з 01.01.2021 року та керуючись п. 2 ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», п. 3.5. Договору №08-21-394, положеннями ЗУ «Про ринок природного газу», сторони дійшли згоди викласти пункт 1.2., пункт 1.3., пункт 3.1. Договору у новій редакції, а саме:

« 1.2. Плановий обсяг постачання газу 172073,1707».

« 1.3. Планові обсяги постачання газу на період дії Договору по місяцях становлять: січень 60000, лютий 60000, березень 37000, квітень 15073,1707, жовтень 0, листопад 0, грудень 0.

« 3.1. Загальна сума договору становить 1175833,33 грн, крім того ПДВ 235166,67 грн, всього з ПДВ 1411000,00 грн та розраховується шляхом множення необхідного обсягу газу на ціну газу за 1000 куб.м. з ПДВ. Ціна газу з ПДВ становить з ПДВ 8200,00 грн. Ціна за 1000 м3 газу враховує всі податки і збори, обов`язкові платежі та включає вартість надання послуг з замовлення (бронювання) потужності».

Прокурор стверджує, що загалом в результаті підписання зазначених Додаткових угод зменшено обсяги постачання газу з 340000 куб.м. до 172073,1707 куб.м., тобто на 167926,8293 куб.м. або на 49,4%.

Зміна ціни в сторону збільшення за одиницю товару обґрунтована наступними документами:

- Цінова довідка Харківської торгово-промислової палати від 04.01.2021 № 1/21, у якій зазначено, що згідно з інформацією Товарної біржі «Українська енергетична біржа» приведена вартість природного газу на європейському хабі ТТF до кордону України, станом на 04.12.2020 становила 7682,33 грн, а 04.01.2021 -10045,99 грн;

- Цінова довідка Харківської торгово-промислової палати від 05.01.2021 № 11/21, у якій зазначено, що згідно з інформацією Товарної біржі «Українська енергетична біржа» приведена вартість природного газу на європейському хабі Gaspool до кордону України, станом на 21.12.2020 становила 8323,66 грн, а 05.01.2021 - 10383,30 грн;

- Цінова довідка Харківської торгово-промислової палати від 12.01.2021 № 37/21, у якій зазначено, що згідно з інформацією Товарної біржі «Українська енергетична біржа» приведена вартість природного газу на європейському хабі СЕGН до кордону України, станом на 07.01.2020 становила 9030,33 грн, а 09.01.2021 - 9874,08 грн;

- Цінова довідка Харківської торгово-промислової палати від 12.01.2021 № 38/21, у якій зазначено, що згідно з інформацією Товарної біржі «Українська енергетична біржа» приведена вартість природного газу на європейському хабі NCG до кордону України, станом на 08.01.2020 становила 9971,78 грн, а 11.01.2021 - 10331,05 грн;

- Цінова довідка Харківської торгово-промислової палати від 12.01.2021 № 39/21, у якій зазначено, що згідно з інформацією Товарної біржі «Українська енергетична біржа» приведена вартість природного газу на європейському хабі ТТF до кордону України, станом на 06.01.2020 становила 9567,67 грн, а 11.01.2021 -10606,88 грн;

- Цінова довідка Харківської торгово-промислової палати від 12.01.2021 № 53/21, у якій зазначено, що згідно з інформацією Товарної біржі «Українська енергетична біржа» приведена вартість природного газу на європейському хабі ТТF до кордону України, станом на 11.01.2020 становила 10606,68 грн, а 12.01.2021 - 11424,42 грн.

Прокурор вважає, що вказані довідки не містять відомостей щодо динаміки ціни на природний газ, в них відсутній аналіз вартості ціни газу на дату укладення Договору № 08-21-394 від 28.12.2020 та додаткових угод, чи будь-які інші дані, які б підтверджували коливання ціни природного газу на ринку, у зв`язку з чим не містять належного обґрунтування для зміни істотних умов Договору на підставі п. 2. ч. 5 ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі». При цьому, у вказаних довідках зазначено, що вказані довідки є фактографічними та не враховують умов договорів та контрактів.

Таким чином, на переконання прокурора вказані листи за своїм змістом та суттю є лише документами довідково-інформаційного характеру та фактично дублюють дані із сайту ТБ «Українська товарна біржа», в якому не міститься точної інформації про коливання цін на газ станом як на момент звернення товариства про внесення змін до договору, так і на момент підписання спірних додаткових угод.

Прокурор вказує, що укладення додаткових угод призвело до зайвої сплати коштів у сумі 379489,46 грн:

- за січень 2021 року на 3179,42 грн. за 1000 м3 та, як наслідок, до зайвої оплати за нього посадовими особами КНП «Мукачівська ЦРЛ» на загальну суму 203922,40 грн. (64.13824 тис. м3 - об`єм газу спожитого за січень х 3179,42 грн - завищена вартість природного газу);

- за лютий 2021 року на 3179,42 грн. за 1000 м3. та, як наслідок, до зайвої оплати за нього посадовими особами КНП «Мукачівська ЦРЛ» на загальну суму 175567,06 грн. (55.21984 тис. м3 - об`єм газу спожитого за лютий 3179,42 грн - завищена вартість природного газу).

Матеріали справи містять копії Актів здачі прийняття, а саме:

- Акт №РН-0000053 від 08.02.2021, згідно якого виконавцем було передано по договору №08-21-394 від 21.12.20 природний газ за січень 2021, загальна вартість природного газу з ПДВ 525933,31 грн.

- Акт №РН-0000314 від 24.03.2021, згідно якого виконавцем було передано по договору №08-21-394 від 21.12.20 природний газ у лютому 2021, загальна вартість природного газу з ПДВ 452802,47 грн.

- Акт №РН-0000460 від 26.04.2021, згідно якого виконавцем було передано по договору №08-21-394 від 21.12.20 природний газ у березні 2021, загальна вартість природного газу з ПДВ 411127,74 грн.

- Акт №РН-0000602 від 07.05.2021, згідно якого виконавцем було передано по договору №08-21-394 від 21.12.20 природний газ у квітні 2021, загальна вартість природного газу з ПДВ 129293,01 грн.

10.03.2021 Мукачівська місцева прокуратура звернулася до Мукачівського міського голови з Листом №07.32-82-65ВИХ-21, в якому повідомлено про намір звернутися з позовом до господарського суду Закарпатської області в інтересах держави в особі Мукачівської міської ради та Управління західного офісу Держаудитслужби України в Закарпатській області про стягнення коштів за договором купівлі - продажу №08-21-394 про постачання природного газу від 28.12.2020 року, який укладений між ТОВ «Кастум» та КНП «Мукачівська ЦРЛ» сумі 567000 та скасування 8 додаткових угод до вказаного договору. Відтак прокурор просив повідомити про вжиті заходи з приводу відшкодування зазначених збитків територіальній громаді міста, а також повідомити про те чи застосовувались заходи дисциплінарного впливу де працівників виконавчого комітету з приводу відсутності заходів претензійно - позовного характеру по відшкодуванню вищевказаних збитків. Крім того з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, просив надати інформацію про те, чи зверталося Мукачівська міська рада до суду до цього самого відповідача з цим самим предметом та з цих самих підстав. Якщо так, надати відповідне підтвердження та повідомити про результати судового розгляду справи.

У відповідь на вказаний лист Мукачівською міською радою листом №356/01-32/2099 від 16.03.2021 повідомлено, що Мукачівська міська рада виступає власником та засновником даного закладу охорони здоров`я. Згідно Статуту КНП «Мукачівська ЦРЛ» до компетенції міської ради не входить проведення закупівель для потреб закладу охорони здоров`я. КНП «Мукачівська ЦРЛ» як окрема юридична особа, виступає самостійним замовником публічних закупівель у розумінні ЗУ «Про публічні закупівлі», а відтак до компетенції органу місцевого самоврядування не входить здійснення претензійно-позовної роботи з питань публічних закупівель, проведених КНП «Мукачівська ЦРЛ».

15.04.2021 Мукачівська окружна прокуратура зверталася до Начальника управління Західного офісу Державної аудиторської служби у Львівській області та Начальника управління Західного офісу Державної аудиторської служби в Закарпатській області з листом №07.514.95-235ВИХ-21, яким просила повідомити про вжиті заходи з приводу відшкодування зазначених збитків територіальній громаді міста, а також повідомити про те чи застосовувались заходи дисциплінарного впливу до працівників виконавчого комітету з приводу відсутності заходів претензійно - позовного характеру по відшкодуванню вищевказаних збитків. А також з метою встановлення наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, просила надати до місцевої прокуратури інформацію про те, чи зверталося Управління західного офісу Держаудитслужби України у Львівській області до суду до цього самого відповідача з цим самим предметом та з цих самих підстав. Якщо так, надати відповідне підтвердження та повідомити про результати судового розгляду справи.

Листом №130713-17/1255-2021 від 27.04.2021 Управління Західного офісу Державної аудиторської служби в Закарпатській області у відповідь на лист прокуратури повідомлено наступне. Головним державним фінансовим інспектором відділу взаємодії з правоохоронними органами Капустяк Ю.Ю. проведено перевірку закупівель в КНП «Мукачівська центральна районна лікарня», по закупівлі послуг - «Газове паливо (Природний газ) (код за ДК 021:2015:09123000-7-Природний газ)». Перевірка проведена з 19.03.2021 по 02.04.2021 з відома директора та головного бухгалтера КНП «Мукачівська центральна районна лікарня». За результатами перевірки встановлені порушення, що відображені у акті перевірки закупівлі, який підписано із запереченнями від 06.04.2021. Заперечення на адресу Управління надійшли 13.04.2021 року та зареєстровані за вхідним № 14-956/21. Одночасно зазначено, що посадовими, особами Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області складено протокол про адміністративне правопорушення - порушення законодавства про закупівлі за частиною третьою статті 164-14 Кодексу - внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, не передбачених законом, матеріали справи про адміністративне правопорушення направлено до Мукачівського районного суду Закарпатської області для розгляду та прийняття рішення. Станом на 27.04.2021 Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області з позовом до КНП «Мукачівської центральної лікарні» до суду не зверталося.

Листом №130713-17/1808-2021 від 24.06.2021 Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області повідомлено Закарпатську обласну прокуратуру, що Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області проведено перевірку дотримання вимог законодавства Комунальним некомерційним підприємством «Мукачівська районна лікарня», під час закупівель по закупівлі послуг, якою встановлено порушення та недоліки, викладені в акті перевірки від 06.04.2021 №13-07-19/01, який підписаний посадовими особами КНП «Мукачівської ЦРЛ» із запереченнями. Проведеною перевіркою виявлено фінансових порушень на загальну суму 379489,46 грн, в частині незаконної оплати за спожитий природний газ. За результатами перевірки на адресу КНП «Мукачівська ЦРЛ» 06.05.2021 за №130719-14/1354-2021 направлено Вимоги про усунення виявлених порушень та надано термін для виконання до 07.06.2021 та вказано шляхи їх виконання. Вимога управління не була виконана та не оскаржена. Також Управлінням Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області зазначено, що законодавством не надано право органу державного фінансового контролю звертатись до суду із позовами про визнання недійсними договорів про закупівлю товарів, робіт та послуг за бюджетні кошти. Враховуючи вищезазначене та керуючись ст. 23 ЗУ «Про Прокуратуру», управління просило прокуратуру представити інтереси держави в суді щодо визнання недійсними додаткових угод -№3 від 14.01.2021 року, №4 від 15.01.2021 року, №5 від 18.01.2021 року, №6 від 19.01.2021 року, №7 від 20.01.2021 року, №8 від 21.01.2021 року до Договору укладеного між КНП «Мукачівська ЦРЛ» та ТОВ «Кастум».

27.07.2021 року прокурор запитом №07-6495-1150вих21 повідомив Керівника КНП «Мукачівська ЦРЛ» про намір звернутися з позовом до господарського суду Львівської області в інтересах держави в особі Мукачівської міської ради, Управління західного офісу Держаудитслужби України в Закарпатській області та КНП «Мукачівська ЦРЛ» про стягнення надмірно сплачених коштів у сумі 379489,46 грн. за договором купівлі - продажу №08-21-394 про постачання природного газу від 28.12.2020 року, який укладений між ТОВ «Кастум» та КНП «Мукачівська ЦРЛ». Також прокурор просив повідомити про вжиті заходи з приводу відшкодування зазначених збитків лікувальному закладу, а також повідомити про те чи застосовувались заходи дисциплінарного впливу до працівників лікарні з приводу відсутності заходів претензійно - позовного характеру по відшкодуванню вищевказаних збитків. Крім того просив надати інформацію про те, чи зверталося КНП «Мукачівська ЦРЛ» до суду до цього самого відповідача з цим самим предметом та з цих самих підстав. Якщо так, надати відповідне підтвердження та повідомити про результати судового розгляду справи.

У відповідь на вказаний запит КНП «Мукачівська ЦРЛ» листом №2214/01-12 від 11.08.2021 повідомлено, що із позовною заявою до ТОВ «Кастум» про стягнення надмірно сплачених коштів, за договором купівлі-продажу №08- 21-394 про постачання природного газу від 28.12.2020 року, який укладений між ТОВ «Кастум» та КНП «Мукачівська ЦРЛ» до суду не зверталася. Також зазначено, що на адресу ТОВ «Кастум» направлено ряд повідомлень. Крім того, повідомлено, що КНП «Мукачівська ЦРЛ» позбавлена можливості у найкоротший термін підготувати позовну заяву про стягнення надмірно сплачених коштів.

ОЦІНКА СУДУ

Щодо обґрунтованості підстав звернення прокурора з даним позовом

Відповідно до ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру покладено представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом.

Згідно з абз. 1-2 ч. 3 ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Аналіз частини третьої ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» дає підстави стверджувати, що прокурор може представляти інтереси держави в суді лише у двох випадках:

- якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження;

- у разі відсутності такого органу.

Так, захищати інтереси держави повинні насамперед відповідні суб`єкти владних повноважень, а не прокурор. Щоб інтереси держави не залишилися незахищеними, прокурор виконує субсидіарну роль, замінює в судовому провадженні відповідного суб`єкта владних повноважень, який всупереч вимог закону не здійснює захисту або робить це неналежно. У кожному такому випадку прокурор повинен навести (а суд перевірити) причини, які перешкоджають захисту інтересів держави належним суб`єктом, і які є підставами для звернення прокурора до суду. Аналогічна правова позиція про застосування вказаних норм права викладена в постановах Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 20.09.2018 по справі № 924/1237/17, від 06.02.2019 у справі №927/246/18, від 22.10.2019 у справі №914/648/17, постанові Об`єднаної палати Касаційного господарського суду в складі Верховного Суду від 07.12.2018 у справі №924/1256/17, постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.06.2019 у справі №587/430/16-ц.

Відповідно до ч. 4 ст. 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує: 1) в чому полягає порушення інтересів держави, 2) необхідність їх захисту, 3) визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає 4) орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття «інтерес держави».

З урахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Таким чином, «інтереси держави» охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом. Надмірна формалізація «інтересів держави», особливо у сфері публічних правовідносин, може призвести до необґрунтованого обмеження повноважень прокурора на захист суспільно значущих інтересів там, де це дійсно потрібно (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 806/1000/17).

Суд звертає увагу, що упродовж тривалого часу до моменту звернення з позовом до суду, прокурором досліджувалось питання вчинення позивачем дій, спрямованих на захист прав та інтересів позивачів, та здійснювалось листування стосовно відповідного питання, що підтверджується матеріалами справи.

У постанові від 30.01.2019 у справі № 755/10947/17 Велика Палата Верховного Суду зазначила, що суди під час вирішення тотожних спорів мають ураховувати саме останню правову позицію Великої Палати Верховного Суду.

Так, у постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 наведено такі правові висновки: прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу (пункт 37); бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк (пункт 38).

Звертаючись до компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.

Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню тощо.

Таким чином, прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. Якщо прокурору відомі причини такого незвернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові. Але якщо з відповіді зазначеного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим. Таких висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18.

Прокурор зазначає, що закупівля товарів за державні кошти здійснюється відповідно до вимог ЗУ «Про публічні закупівлі». Одними з принципів закупівлі за державні кошти є максимальна економія та ефективність, добросовісна конкуренція учасників.

Відповідно до розділу 1.4. Статуту КНП «Мукачівська ЦРЛ», засновником, власником та органом управління майном підприємства є Мукачівська міська територіальна громада в особі Мукачівської міської ради. Підприємство є підпорядкованим, підзвітним та підконтрольним засновнику.

Згідно положень ч. 1 ст. 10 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Частиною 4 ст. 71 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що органи та посадові особи місцевого самоврядування мають право звертатися до суду щодо визнання незаконними актів місцевих органів виконавчої влади, інших органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, які обмежують права територіальних громад, повноваження органів та посадових осіб місцевого самоврядування.

Статтею 28 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» до повноважень міських рад передбачено зокрема і питання об`єднання на договірних засадах коштів відповідного місцевого бюджету та інших місцевих бюджетів для виконання спільних проектів або для спільного фінансування комунальних підприємств, установ та організацій, вирішення інших питань, що стосуються спільних інтересів територіальних громад.

Статтею 32 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» до відання виконавчих органів сільських, селищних, міських рад також належать управління закладами освіти, охорони здоров`я, культури, фізкультури і спорту, оздоровчими закладами, які належать територіальним громадам або передані їм, молодіжними підлітковими закладами за місцем проживання, організація їх матеріально-технічного та фінансового забезпечення.

Враховуючи наведене, прокурор звернувся з позовом в інтересах Мукачівської міської ради та КНП «Мукачівська ЦРЛ, оскільки вони не здійснюють захист вказаних вище інтересів.

Порушенням інтересів держави на переконання прокурора є те, що КНП «Мукачівська ЦРЛ» власником якої є Мукачівська міська рада шляхом укладення оспорюваних додаткових угод порушила вимоги чинного законодавства, принципи максимальної ефективності та економії, недискримінації учасників, які призвели до безпідставної зміни істотних умов договору та зростання ціни за одиницю товару, покладення на бюджетну установу економічно невигідних зобов`язань щодо витрачання бюджетних коштів.

Водночас, Держаудитслужбою як органом уповноваженим на здійснення відповідних функцій держави у спірних правовідносинах, з часу укладення договору не вжито належних та достатніх заходів до усунення зазначених порушень, в т.ч. шляхом звернення до суду, а також не ініційовано питання стягнення зазначених збитків, що призводить до порушення економічних інтересів держави, необхідність захисту яких, відповідно до положень ст. 131-1 Конституції України покладено на органи прокуратури.

Нездійснення захисту має прояв в пасивній поведінці Мукачівської міської ради, КНП «Мукачіській ЦРЛ» та управління Західного офісу Держаудитслужби - вони обізнані про порушення інтересу держави, мають відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам в розумні строки не здійснили належний захист інтересів держави, не використали надані йому повноваження, що підриває його авторитет як органу державної влади, а отже і авторитет держави в цілому.

Оскільки позивачами не вжито заходів щодо оскарження вищезгаданих додаткових угоди та стягнення коштів за товар, який не був отриманий, незважаючи на очевидний характер порушень, що свідчить про їх бездіяльність, тобто нездійснення захисту інтересів держави органами державної влади, до компетенції яких віднесені відповідні повноваження. Ураховуючи, що вказані інтереси до цього часу залишаються не захищеними, а уповноваженими органами державної влади допущено бездіяльність, прокурор зазначає, що вбачаються виключні підстави для представництва прокурором інтересів держави у спірних правовідносинах та підстави для внесення позову прокурором в інтересах держави

З наведених нормативних положень та правових висновків Верховного Суду, а також з урахуванням встановлених обставин справи, вбачається, що позивачі обізнані про порушення, що свідчать про свідоме нездійснення останніми дій по захисту своїх прав та інтересів, які відповідно до обґрунтувань позовної заяви порушуються відповідачем. Доказів про наявність у позивачів наміру пред`являти до відповідача позов про визнання додаткових угод недійсними та стягнення коштів не подано.

Враховуючи наведене, в даному випадку, суд прийшов до висновку, що прокурор дотримався визначеного Законом порядку, правомірно захищає інтереси держави в суді в межах наданих йому повноважень, участь прокурора у цій справі, є законною, не порушує справедливого балансу та зумовлена захистом державного інтересу.

Щодо суті позовних вимог

Згідно ст. 509 ЦК України, зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Відповідно до ст. 11 ЦК України, однією з підстав виникнення зобов`язань, є, зокрема, договори та інші правочини.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України, договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.

Як вбачається з матеріалів справи за результатами проведення процедури закупівлі 28.12.2020 року між КНП «Мукачівська ЦРЛ» та ТОВ «Кастум» укладено Договір №08-21-394, з подальшими змінами та доповненнями.

Договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі/спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару (ст. 1 ЗУ «Про публічні закупівлі»).

Відповідно до ч.1 ст. 41 вказаного Закону встановлено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.

За приписами ч. 4 ст. 41 зазначеного Закону умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції/пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції/пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.

Відповідно до п. 8 ч. 2 ст. 22 ЗУ «Про публічні закупівлі» у тендерній документації зазначаються відомості, зокрема проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.

Відповідно до ч.1 ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Статтею 525 ЦК встановлено, що одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 651 ЦК зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.

Згідно з ч. 5 ст. 41 Закону істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:

1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;

2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю/внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії;

3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;

5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;

6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування;

7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;

8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті.

З урахуванням положень ЦК України та ЗУ «Про публічні закупівлі», суд вказує, що зміна істотних умов договору про закупівлю (збільшення ціни за одиницю товару) є правомірною виключно за таких умов:

- відбувається за згодою сторін;

- порядок зміни умов договору має бути визначений самим договором (відповідно до проекту, який входив до тендерної документації);

- підстава збільшення - коливання ціни такого товару на ринку (обґрунтоване і документально підтверджене постачальником);

- ціна за одиницю товару може збільшуватися не більше ніж на 10 %;

- загальна сума (ціна) договору не повинна збільшуватися.

Судом встановлено, що між КНП «Мукачівська центральна районна лікарня» та ТОВ «Кастум» укладено ряд Додаткових угод до Договору, зокрема додаткову угоду №1 від 12.01.2021, додаткову угоду №2 від 13.01.2021, додаткову угоду №3 від 14.01.2021, додаткову угоду №4 від 15.01.2021, додаткову угоду №5 від 18.01.2021, додаткову угоду №6 від 19.01.2021, додаткову угоду №7 від 20.01.2021, додаткову угоду №8 від 21.01.2021 року.

Вказаними угодами позивач-3 та відповідач дійшли згоди про збільшення ціни на газ, внаслідок чого вартість 1000 куб. м газу збільшилася, а обсяг поставки газу зменшився на 49,9 %.

В позовній заяві вказується, що документальним обґрунтуванням для укладення додаткових угод стали цінові довідки Харківської торгово-промислової палати №11/21 від 05.01.2021, № 37/21 від 12.01.2021, № 38/21 від 12.01.2021, № 39/21 від 12.01.2021, №53/21 від 12.01.2021.

Суд зазначає, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.

Відповідно до ст. 188 ГК зміна та розірвання господарських договорів в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором. Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором. Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду. Відтак, зміна умов договору відбувається за згодою обох сторін.

Відповідно до п. 3.3. ціна зазначена в п. 3.1. договору, може змінюватись протягом дії договору згідно законодавства України про публічні закупівлі та з урахуванням умов передбачених п.3.1. Зміна ціни узгоджується шляхом підписання додаткової угоди до цього договору.

Верховний Суд у постанові №927/491/19 від 18.06.2021 зазначив, що метою регулювання, передбаченого ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі», а саме закріплення можливості сторін змінити умови укладеного договору шляхом збільшення ціни за одиницю товару до 10 % є запобігання ситуаціям, коли внаслідок істотної зміни обставин укладений договір стає вочевидь невигідним для постачальника.

Так, ст. 652 ЦК передбачає, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона.

Відтак, передбачена законодавством про публічні закупівлі норма застосовується, якщо відбувається значне коливання (зростання) ціни на ринку, яке робить для однієї сторони договору його виконання вочевидь невигідним, збитковим. Для того, щоб за таких обставин не був розірваний вже укладений договір і щоб не проводити новий тендер, закон дає можливість збільшити ціну, але не більше як на 10 %. Інше тлумачення відповідної норми Закону «Про державні закупівлі» нівелює, знецінює, робить непрозорою процедуру відкритих торгів. Верховний Суд зазначив, що обмеження 10 % застосовується як максимальний ліміт щодо зміни ціни, визначену в договорі, незалежно від того, як часто відбуваються такі зміни (кількість підписаних додаткових угод).

Відповідно до ст. 5 ЗУ «Про публічні закупівлі», закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.

Суд вказує, що перемога у тендері (закупівля за державні кошти) та укладення договору з однією ціною та її подальше підвищення шляхом укладення «каскадних» додаткових угод є нечесною і недобросовісною діловою практикою з боку продавця.

Щодо цінових довідок Харківської торгово-промислової палати які стали документальним обґрунтуванням для укладення додаткових угод, варто вказати, що чинне законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку і які документи можуть підтверджувати таке коливання. Такі органи і такі документи можуть визначатися замовником при формуванні тендерної документації, а сторонами - при укладенні договору (відповідно до тендерної документації).

Однак, постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції). (Постанова ОП КГС ВС у справі №927/491/19 від 18.06.2021).

Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі №915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та ст. 3 ЗУ «Про публічні закупівлі».

Предметом позову у даній справі є визнання недійсними додаткових угод № 3-8 до Договору на підставі ст. ст. 203, 215 ЦК як таких, що укладені з порушенням ст. 41 ЗУ «Про публічні закупівлі» та стягнення 379489,46 грн.

Відповідно до ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).

Відповідно до ч. 2 ст. 43 Закону «Про публічні закупівлі» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) Договір про закупівлю є нікчемним у разі укладення договору з порушенням вимог частини четвертої статті 41 цього Закону.

Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу на те, що право чи інтерес мають бути захищені судом у належний спосіб, який є ефективним (зокрема, постанови від 05.06.2018 у справі №338/180/17, від 11.09.2018 у справі №905/1926/16, від 30.01.2019 у справі №569/17272/15-ц ).

Якщо недійсність певного правочину встановлена законом, тобто якщо цей правочин нікчемний, позовна вимога про визнання його нікчемним не є належним способом захисту права чи інтересу позивача. Крім того, такий спосіб захисту, як встановлення нікчемності правочину також не є способом захисту прав та інтересів, установленим законом. За наявності спору щодо правових наслідків недійсного правочину, одна зі сторін якого чи інша заінтересована особа вважає його нікчемним, суд перевіряє відповідні доводи та у мотивувальній частині судового рішення, застосувавши відповідні положення норм матеріального права, підтверджує чи спростовує обставину нікчемності правочину. Аналогічних висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постановах від 10.04.2019 у справі №463/5896/14-ц та від 04.06.2019 у справі №916/3156/17.

Враховуючи вищенаведене, розглянувши матеріали та перевіривши обставини справи суд зазначає, що додаткові угоди №3 від 14.01.2021, №4 від 15.01.2021, №5 від 18.01.2021, №6 від 19.01.2021, №7 від 20.01.2021, №8 від 21.01.2021 укладені КНП «Мукачівська ЦРЛ» та ТОВ «Кастум» суперечить вимогам законодавства, зокрема ст. 41 Закону «Про публічні закупівлі» та положенням ст. 203 ЦК України, а тому суд приходить до висновку, що такі угоди є нікчемними. Враховуючи заявлені позовні вимоги прокурора щодо визнання додаткових угод недійсними суд вважає такими, що підлягають до задоволення, на підставі вищевикладеної ст.215 ЦК України.

Щодо вимоги про стягнення з ТОВ «Кастум» 379489,46 грн. суд зазначає наступне.

За приписами ч. 1 ст. 236 ЦК України нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.

Недійсність додаткових угод означає, що зобов`язання сторін регулюються Договором з урахуванням змін, внесених додатковою угодою № 1-2.

Відповідно до ст. 12 Закону «Про ринок природного газу» постачання природного газу здійснюється відповідно до договору, за яким постачальник зобов`язується поставити споживачеві природний газ належної якості та кількості у порядку, передбаченому договором, а споживач зобов`язується оплатити вартість прийнятого природного газу в розмірі, строки та порядку, передбачених договором. Якість та інші фізико-хімічні характеристики природного газу визначаються згідно із нормативно-правовими актами.

Згідно з ч. 2 ст. 712 ЦК передбачено, що до договору постачання застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено договором, законом або не випливає з характеру відносин сторін.

Відповідно до ст. 655 ЦК за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.

У ст. 669 ЦК визначено, що кількість товару, що продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Відповідно до ч. 1 ст. 670 ЦК якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.

Таким чином, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений покупцеві, врегульований нормами Глави 54 ЦК.

Відповідно, отримана відповідачем оплата у сумі 379489,46 грн за товар, який не був ним поставлений, підлягає стягненню з відповідача на підставі ч. 1 ст. 670 ЦК.

Статтею 13 ГПК України визначено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності.

У відповідності з п.4 ч.3 ст.129 Конституції України та ч.1 ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ст.73 ГПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.

Згідно зі ст.74 ГПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Відповідно до ст.76 ГПК України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Відповідно до ст. 77 ГПК України, обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування. Питання про вірогідність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст.79 ГПК України). Стандарт доказування «вірогідності доказів», який на відміну від «достатності доказів», підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач. Тобто, з введенням в дію нового стандарту доказування необхідним є не надати достатньо доказів для підтвердження певної обставини, а надати їх саме ту кількість, яка зможе переважити доводи протилежної сторони судового процесу. На суд покладено обов`язок оцінювати докази, обставини справи з огляду на їх вірогідність, яка дозволяє дійти висновку, що факти, які розглядаються скоріше були (мали місце), аніж не були. Вказаної позиції дотримується Верховний Суд, зокрема у постанові від 21 серпня 2020 року у справі №904/2357/20.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.

Беручи до уваги вищенаведене, суд, виконавши вимоги процесуального права, всебічно і повно перевіривши обставини справи в їх сукупності, дослідивши представлені докази, у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, приходить до висновку, що позовні вимоги Мукачівської окружної прокуратура в інтересах держави в особі позивача-1 Мукачівської міської ради, позивача-2 Західного офісу Держаудитслужби в особі Управління Західного офісу Держаудитслужби в Закарпатській області та позивача-3 Комунального некомерційного підприємства «Мукачівська центральна районна лікарня» до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» про визнання недійсними додаткових угод №3 від 14.01.2021, №4 від 15.01.2021, №5 від 18.01.2021, №6 від 19.01.2021, №7 від 20.01.2021, №8 від 21.01.2021 та стягнення 379489,46 грн обґрунтовані та підлягають до задоволення в повному обсязі.

СУДОВІ ВИТРАТИ

Відповідно до ст. 129 ГПК України, відшкодування витрат прокурора на оплату судового збору покладається на відповідача.

Керуючись ст. ст. 13, 74, 76, 77, 78, 86, 129, 231, 233-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.

2. Визнати недійсною додаткову угоду № 3 від 14.01.2021 до договору № 08-21-394 на постачання природного газу від 28.12.2020 року, укладену між Комунальним некомерційним підприємством «Мукачівська центральна районна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум».

3. Визнати недійсною додаткову угоду № 4 від 15.01.2021 до договору № 08-21-394 на постачання природного газу від 28.12.2020 року, укладену між Комунальним некомерційним підприємством «Мукачівська центральна районна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум».

4. Визнати недійсною додаткову угоду № 5 від 18.01.2021 до договору № 08-21-394 на постачання природного газу від 28.12.2020 року, укладену між Комунальним некомерційним підприємством «Мукачівська центральна районна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум».

5. Визнати недійсною додаткову угоду № 6 від 19.01.2021 до договору № 08-21-394 на постачання природного газу від 28.12.2020 року, укладену між Комунальним некомерційним підприємством «Мукачівська центральна районна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум».

6. Визнати недійсною додаткову угоду № 7 від 20.01.2021 до договору № 08-21-394 на постачання природного газу від 28.12.2020 року, укладену між Комунальним некомерційним підприємством «Мукачівська центральна районна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум».

7. Визнати недійсною додаткову угоду №8 від 21.01.2021 до договору № 08-21-394 на постачання природного газу від 28.12.2020 року, укладену між Комунальним некомерційним підприємством «Мукачівська центральна районна лікарня» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Кастум».

8. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (79019, Львівська обл., місто Львів, проспект Чорновола, будинок 63; ідентифікаційний код 41087491) на користь Мукачівської міської ради (89600, Закарпатська обл., місто Мукачево, площа Духновича, будинок 2; ідентифікаційний код 38625180) грошові кошти у розмірі 379489,46 грн.

9. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «Кастум» (79019, Львівська обл., місто Львів, проспект Чорновола, будинок 63; ідентифікаційний код 41087491) на користь Закарпатської обласної прокуратури (88000, Закарпатська обл., місто Ужгород, вулиця Коцюбинського, будинок 2, А; p/p UA0018475, банк ГУДКСУ в Закарпатській області, МФО 820172, КЕКВ 2800) 19312,34 грн судового збору.

10. Накази видати після набрання судовим рішенням законної сили в порядку ст. 327 ГПК України.

Рішення набирає законної сили в порядку та строки, визначені статтею 241 ГПК України, та може бути оскаржено до Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, визначені статтями 256, 257 ГПК України.

Веб-адреса Єдиного державного реєстру судових рішень, розміщена на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повне рішення складено та підписано суддею 23.05.2022.

Суддя Щигельська О.І.