УХВАЛА

м. Київ

31.05.2022Справа № 910/21376/21

За позовом Київської міської ради (м. Київ)

до Національної поліції України (м. Київ)

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача:

1. Головне управління Національної поліції в Київській області (м. Київ)

2. Фонд державного майна України (м. Київ)

про витребування майна з чужого незаконного володіння,

Суддя Ващенко Т.М.

Секретар судового засідання Шаповалов А.М.

Представники учасників справи: згідно з протоколом судового засідання

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

Київська міська рада звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Національної поліції України про витребування майна з чужого незаконного володіння.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на незаконну реєстрацію за відповідачем права власності на нерухоме майно - будинку по вул. Старовокзальній, 22 у м. Києві, який було передано в управління Головному управлінню Міністерства внутрішніх справ України в Київській області за рішенням Київської міської ради від 02.10.13. №61/9649.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 28.12.21. було відкрито провадження у справі №910/21376/21, її розгляд вирішено здійснювати у порядку загального позовного провадження, залучено третіх осіб, та призначено підготовче засідання на 02.02.22.

18.01.22. від третьої особи-1 надійшли пояснення по справі.

24.01.22. від відповідача надійшли відзив на позовну заяву та заява про залишення позову без розгляду.

02.02.22. від третьої особи-2 надійшли пояснення по справі.

02.02.22. суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про оголошення перерви в підготовчому засіданні до 22.02.22.

14.02.22. від позивача надійшла відповідь на відзив.

22.02.22. суд без виходу до нарадчої кімнати постановив ухвалу про продовження строку підготовчого провадження на 30 днів та оголошення перерви в підготовчому засіданні до 17.03.22.

Підготовче засідання, призначене на 17.03.22., не відбулось.

Ухвалою від 20.04.22. призначено підготовче засідання на 31.05.22.

У підготовчому засіданні 31.05.22. представники відповідача та третьої особи-1 підтримали заяву про залишення позову без розгляду.

Представник позивача проти задоволення вказаної заяви заперечив.

Представник третьої особи-2 у підготовче засідання не з`явився, проте у поясненнях, що надійшли 02.02.22., ФДМ України просив розгляд справи здійснювати за відсутності його представника.

По виходу з нарадчої кімнати суд 31.05.22. суд оголосив вступну та резолютивну частини даної ухвали.

Розглянувши заяву відповідача про залишення позову без розгляду, заслухавши пояснення присутніх у підготовчому засіданні представників учасників справи, суд встановив наступне.

Позовна заява Київської міської ради підписана головним спеціалістом відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської рад (Київської міської державної адміністрації) Здеником Т.В.

Згідно з ч. 2 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) позовна заява подається до суду в письмовій формі і підписується позивачем або його представником або іншою особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи.

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 4 ст. 56 ГПК України сторони, третя особа, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та/або через свого представника.

Юридична особа незалежно від порядку її створення бере участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи), або через представника.

Держава, Автономна Республіка Крим, територіальна громада беруть участь у справі через відповідний орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування відповідно до його компетенції, від імені якого діє його керівник, інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування), або через представника.

Частинами 1, 2 ст. 58 ГПК України передбачено, що представником у суді може бути адвокат або законний представник. При розгляді справ у малозначних спорах (малозначні справи) представником може бути особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність, за винятком осіб, визначених статтею 59 цього Кодексу.

Згідно з положеннями ст. 60 ГПК України повноваження представників сторін та інших учасників справи мають бути підтверджені такими документами: 1) довіреністю фізичної або юридичної особи; 2) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна.

Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або у визначених законом випадках іншою особою.

Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом (електронним цифровим підписом) посадової особи, уповноваженої на це законом, установчими документами.

Повноваження адвоката як представника підтверджуються довіреністю або ордером, виданим відповідно до Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність".

За приписами п. 161 розділу ХV "Перехідні положення" Конституції України з дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" представництво відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 1311 цієї Конституції виключно прокурорами або адвокатами у судах першої інстанції здійснюється з 01.01.19. Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01.01.20.

Суд зазначає, що оскільки справу належить розглядати судом в порядку загального позовного провадження, то представництво Київської міської ради у цій справі може здійснювати: адвокат як представник юридичної особи; керівник або інша уповноважена особа відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) в порядку самопредставництва. Для визнання юридичної особи такою, що діє у порядку самопредставництва, необхідно, щоб у відповідному законі, статуті, положенні чи трудовому договорі (контракті) було чітко визначене її право діяти від імені такої юридичної особи (суб`єкта владних повноважень без права юридичної особи) без додаткового уповноваження (довіреності).

Відповідно до матеріалів позову, на підтвердження повноважень Зденика Т.В. на підписання позовної заяви від імені позивача подано довіреність №225-КМГ-5199 від 03.12.21.

Проте, в матеріалах заяви відсутні будь-які докази на підтвердження того, що Зденик Т.В. має статус адвоката та отримав свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю.

Разом з тим, відсутні і документи, які підтверджують наявність у Зденика Т.В. у порядку самопредставництва відповідно до ч. 3 ст. ст. 56 Господарського процесуального кодексу України, зокрема, статут, положення, трудовий договір (контракт) тощо.

Так, до матеріалів справи позивачем надано, зокрема, копії положення про Департамент комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської рад (Київської міської державної адміністрації), положення про юридичне управління Департаменту комунальної власності м. Києва виконавчого органу Київської міської рад (Київської міської державної адміністрації), посадову інструкцію заступника начальника відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління Департаменту, посадову інструкцію головного спеціаліста відділу претензійно-позовної роботи юридичного управління Департаменту.

Водночас зазначені положення та інструкції не підтверджують наявність повноважень Зденика Т.В. представляти інтереси Київської міської ради у порядку самопредставництва, тобто наявність його права діяти від імені такого органу місцевого самоврядування без додаткового уповноваження (довіреності).

Натомість, розділ ІІІ Положення про юридичне управління Департаменту передбачає участь Управління у судових справах за дорученням.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 226 ГПК України суд залишає позов без розгляду, якщо позовну заяву не підписано або підписано особою, яка не має права підписувати її, або особою, посадове становище якої не вказано.

Оскільки судом встановлено що Зденик Т.В. не уповноважений підписувати дану позовну заяву від імені Київської міської ради, позов залишається без розгляду.

За приписами ч. 2 ст. 226 ГПК України про залишення позову без розгляду постановляється ухвала, в якій вирішуються питання про розподіл між сторонами судових витрат, про повернення судового збору з бюджету.

Сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв`язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням) (п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України "Про судовий збір").

З огляду на відсутність клопотання Київської міської ради про повернення судового збору з Державного бюджету України, дане питання не вирішується судом на час постановленні цієї ухвали.

Керуючись ст. ст. 183, 226, 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

УХВАЛИВ:

1. Позовну заяву Київської міської ради до Національної поліції України, треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1. Головне управління Національної поліції в Київській області, 2. Фонд державного майна України, про витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без розгляду.

2. Ухвала набирає законної сили 31.05.22. та її може бути оскаржено в порядку та строк, встановлені ст. ст. 254-256 Господарського процесуального кодексу України.

Повний текст ухвали складено 02.06.22.

Суддя Т.М. Ващенко