УХВАЛА

про повернення позовної заяви

м. Київ

27.05.2022Справа № 910/819/22

Суддя Господарського суду міста Києва Лиськов М.О., розглянувши позовну заяву та додані до неї матеріали

За позовом Приватного підприємства "Вектор-А"

до Товариства з обмеженою відповідальністю "Екотехнік Україна Груп"

про стягнення 371 220, 17 грн.

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство "Вектор-А" (далі-позивач) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Екотехнік Україна Груп"" (далі-відповідач) про стягнення 371 220, 17 грн.

Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.01.2022 року залишено позовну заяву Приватного підприємства "Вектор-А" без руху, встановлено строк на усунення недоліків позовної заяви - 5 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Встановлено спосіб усунення недоліків позовної заяви шляхом: приведення позовної заяви у відповідність до вимог статті 162, 164 Господарського процесуального кодексу України, оскільки позивачем не наведено відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; не наведено попереднього (орієнтовного) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, та не надано опису вкладення в поштовий конверт та документу, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) на підтвердження направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на адресу відповідача. Також позивачу вказано на необхідність подання до суду документів, на котрі він посилається у позовній заяві, а саме: Додатків до Договору підряду №23 від 01.03.2019, Додатків до Договору підряду №14 від 08.02.2019, Акту звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2018 по 15.08.2019, актів приймання-передачі виконаних робіт по вказаним Договорам підряду та докази в підтвердження часткових оплат.

Таким чином, залишаючи позовну заяву без руху ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.01.2022 року судом встановлено спосіб усунення виявлених недоліків поданого позову, за умови усунення яких у спосіб, встановлений судом, позовна заява підлягає прийняттю до розгляду, а провадження у справі за таким позовом - відкриттю в силу приписів ст. 176 Господарського процесуального кодексу України.

16.02.2022 до суду надійшла заява Приватного підприємства "Вектор-А" про усунення недоліків позовної заяви.

Проте, Суд зазначає, що всупереч вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 25.01.2022 року Позивачем не подано на адресу суду письмової заяви із зазначенням відомостей щодо п.п. 5, 6, 7, 8, 9 ч. 3 ст. 162 Господарського процесуального кодексу України, а саме, позовна заява не містить: відомостей про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; відомостей про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; не наведено попереднього (орієнтовного) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести в зв`язку із розглядом справи, та не надано опису вкладення в поштовий конверт та документу, що підтверджує надання поштових послуг (касовий чек, розрахункова квитанція тощо) на підтвердження направлення копії позовної заяви з доданими до неї документами на адресу відповідача. Також позивачем не виконано вимог ухвали суду від 25.01.2022 щодо подання до суду документів, на котрі він посилається у позовній заяві, а саме: Акту звірки взаємних розрахунків за період з 01.01.2018 по 15.08.2019, актів приймання-передачі виконаних робіт по вказаним Договорам підряду та докази в підтвердження часткових оплат.

Крім того, Суд звертає увагу Позивача, що відповідно до ст.18 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України. Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до частини 1 статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Відповідно до статті 129-1 Конституції України суд ухвалює рішення іменем України. Судове рішення є обов`язковим до виконання. Держава забезпечує виконання судового рішення у визначеному законом порядку. Контроль за виконанням судового рішення здійснює суд.

Ухвала Господарського суду міста Києва від 25.01.2022 року по справі №910/819/22, якою встановлено Позивачу строк для подання до суду письмової заяви із зазначенням відповідних відомостей, набрала законної сили та є обов`язковою до виконання всіма органами державної влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими та службовими особами, фізичними і юридичними особами та їх об`єднаннями на всій території України.

Проте, Суд зазначає, що всупереч вимог ухвали Господарського суду міста Києва від 25.01.2022 року Позивачем не подано суду письмової заяви із зазначенням відповідних відомостей.

В рішеннях Європейського суду з прав людини від 20.05.2010 у справі "Пелевін проти України", від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України", зазначено, що право на доступ до суду не є абсолютним та може підлягати обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг; оскільки право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання державою, регулювання може змінюватися у часі та місці відповідно до потреб та ресурсів суспільства та окремих осіб.

Тим не менш, обмеження, що застосовуються, не повинні обмежувати доступ, що залишається для особи, у такий спосіб або такою мірою, щоб сама суть права була порушена. Більш того, обмеження не відповідає п. 1 ст. 6 Конвенції, якщо воно не переслідує легітимну ціль та якщо немає розумного співвідношення між засобами, що застосовуються та ціллю, якої прагнуть досягти (п. 31 рішення Європейського суду з прав людини від 30.05.2013 у справі "Наталія Михайленко проти України").

У зв`язку з викладеним, суд зазначає, що відповідно до п.41 Доповіді, схваленої Венеційською Комісією на 86-му пленарному засіданні (Венеція, 25- 26 березня 2011 року), "Верховенство права" одним з обов`язкових елементів поняття "верховенство права" є юридична визначеність.

Згідно з п.п.44, 46 даної Доповіді:

" 44. Принцип юридичної визначеності є істотно важливим для питання довіри до судової системи та верховенства права. Він є істотно важливим також і для плідності бізнесової діяльності, з тим щоб генерувати розвиток та економічний поступ. Аби досягти цієї довіри, держава повинна зробити текст закону (the law) легко доступним. Вона також зобов`язана дотримуватись законів (the laws), які запровадила, і застосовувати їх у передбачуваний спосіб та з логічною послідовністю. Передбачуваність означає, що закон має бути, за можливості, проголошений наперед - до його застосування, та має бути передбачуваним щодо його наслідків: він має бути сформульований з достатньою мірою чіткості, аби особа мала можливість скерувати свою поведінку.

46. Юридична визначеність вимагає, щоб юридичні норми були чіткими і точними та спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишались передбачуваними. Зворотна дія [юридичних норм] також суперечить принципові юридичної визначеності, принаймні у кримінальному праві (ст. 7 ЄКПЛ), позаяк суб`єкти права повинні знати наслідки своєї поведінки; але це також стосується і цивільного та адміністративного права - тієї мірою, що негативно впливає на права та законні інтереси [особи]. На додаток, юридична визначеність вимагає дотримання принципу res judicata. Остаточні рішення судів національної системи не повинні бути предметом оскарження. Юридична визначеність також вимагає, щоб остаточні рішення судів були виконані. У приватних спорах виконання остаточних судових рішень може потребувати допомоги з боку державних органів, аби уникнути будь-якого ризику "приватного правосуддя", що є несумісним з верховенством права. Системи, де існує можливість скасовувати остаточні рішення, не базуючись при цьому на безспірних підставах публічного інтересу, та які допускають невизначеність у часі, несумісні з принципом юридичної визначеності."

Відповідно до частини 4 статті 174 Господарського процесуального кодексу України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою.

Враховуючи вищевикладене, Суд доходить висновку, що позовна заява Приватного підприємства "Вектор-А" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Екотехнік Україна Груп"" (далі-відповідач) про стягнення 371 220, 17 грн. підлягає поверненню Заявнику.

При цьому, Суд звертає увагу заявника на те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню з нею до господарського суду в загальному порядку після усунення недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись статтями 162, 163, 164, 174 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва, -

У Х В А Л И В:

1. Позовну заяву Приватного підприємства "Вектор-А" до Товариства з обмеженою відповідальністю "Екотехнік Україна Груп"" (далі-відповідач) про стягнення 371 220,17 грн. з доданими до неї документами вважати неподаною та повернути Заявникові.

2. Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та підлягає оскарженню.

Суддя М.О. Лиськов