ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

24 травня 2022 року Справа № 903/988/20

Господарський суд Волинської області у складі:

головуючого судді - Гарбара Ігоря Олексійовича

секретар судового засідання - Коваль Олександр Миколайович

за відсутності ліквідатора та учасників судового процесу, у зв`язку з їх неявкою в судове засідання

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Луцьку у приміщенні Господарського суду Волинської області заяву ліквідатора в порядку ч. 6 ст. 34 КУзПБ по справі №903/988/20 за заявою Головного управління ДПС у Волинській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс" про банкрутство,

В С Т А Н О В И В:

30.12.2020 Головне управління ДПС у Волинській області подало до суду заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс".

Ухвалою від 09.02.2021 відкрито провадження у справі про банкрутство боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс".

Постановою господарського суду від 08.6.2021 процедуру розпорядження майном у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс" та повноваження арбітражного керуючого (розпорядника майна) Рабана Микиту Тарасовича припинено. Товариство з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс" визнано банкрутом та відкрито його ліквідаційну процедуру строком на 12 місяців, ліквідатором товариства призначено арбітражного керуючого Рабана Микиту Тарасовича.

У відповідності до положень Кодексу України з процедур банкрутства на офіційному веб-порталі судової влади України здійснено оприлюднення повідомлення про визнання боржника банкрутом, відкриття ліквідаційної процедури ТОВ "Малан Плюс".

07.02.2022 ліквідатор ТОВ "Малан Плюс" надіслав на електронну адресу заяву, в якій просить суд визнати ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ), що перебувала на посаді керівника ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" такою, що порушила вимоги частини 6 статті 34 КУПБ щодо звернення до господарського суду у місячний строк із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" .

Ухвалою від 14.02.2022 заяву ліквідатора в порядку ч. 6 ст. 34 КУзПБ прийнято та призначено до розгляду.

01.03.2022 на адресу суду надійшли письмові пояснення від ОСОБА_1 , в яких остання просить суд відмовити у задоволенні заяви ліквідатора.

Ухвалою від 01.03.2022 розгляд заяви ліквідатора порядку ч. 6 ст. 34 КУзПБ відкладено на 29.03.2022 о 11:00 год. Зобов`язано ОСОБА_1 надіслати на адресу ліквідатора Рабана М.Т. копію письмового обгрунтування безпідставності заяви ліквідатора з додатками, про що докази подати суду. Запропоновано Рабану М.Т. подати суду письмові пояснення на письмове обгрунтування безпідставності заяви ліквідатора.

Протокольною ухвалою від 29.03.2022 суд відклав розгляд заяви ліквідатора порядку ч. 6 ст. 34 КУзПБ на 24.05.2022 о 10:45 год.

24.05.2022 ліквідатор надіслав до суду клопотання про розгляд заяви без його участі.

ОСОБА_1 в призначене судове засідання не з`явилася. Ухвала суду від 29.03.2022, яка була направлена рекомендованим листом на адресу ( АДРЕСА_2 ) повернута з відміткою відділення поштового зв`язку "адресат відсутній за вказаною адресою".

Відповідно до п. 5 ч. 6 ст.242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, яка зареєстрована у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси. За таких обставин відповідач вважається належним чином повідомленим про час та місце судових засідань.

Відповідно до ч. 7 ст. 120 ГПК України учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.

Суд зазначає, що до повноважень господарських судів не віднесено установлення фактичного місцезнаходження юридичних осіб або фізичних осіб-учасників судового процесу на час вчинення тих чи інших процесуальних дій. Тому відповідні процесуальні документи надсилаються господарським судом згідно з поштовими реквізитами учасників судового процесу.

Примірники повідомлень про вручення рекомендованої кореспонденції або повернуті органами зв`язку з позначками "адресат відсутній", "закінчення терміну зберігання" тощо з урахуванням конкретних обставин справи можуть вважатися належними доказами виконання господарським судом обов`язку щодо повідомлення учасників судового процесу про вчинення цим судом певних процесуальних дій. Відсутність сторони за адресою чи незабезпечення одержання за такою адресою кореспонденції створює саме для учасника справи негативні наслідки, які він зобов`язаний передбачити та самостійно вжити заходи щодо їх ненастання.

Сам лише факт не отримання учасником провадження кореспонденції, якою суд, з додержанням вимог процесуального закону, надсилав ухвалу для вчинення відповідних дій за належною адресою та яка повернулася в суд у зв`язку з її неотриманням адресатом, не може вважатися поважною причиною не виконання ухвали суду, оскільки зумовлено не об`єктивними причинами, а суб`єктивною поведінкою сторони щодо отримання кореспонденції, яка надходила на його адресу.

Разом з цим суд, вважає, що дана обставина не є перешкодою для розгляду справи.

Оскільки неявка Любчик Н.І. не перешкоджає розгляду справи, суд вважає за можливе розглянути заяву за відсутності останньої, за наявними в ній матеріалами.

У визначений судом день та час кредитори та боржник своїх представників в засідання суду не направили. Не з`явився в судове засідання і ліквідатор майна.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 30.12.2020 Головне управління ДПС у Волинській області подало до суду заяву про відкриття провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс".

Ухвалою від 09.02.2021 відкрито провадження у справі про банкрутство боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс". Визнано у встановленому порядку доведені кредиторські вимоги Головного управління Державної податкової служби у Волинській області до Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс" у наступній черговості: 21 020,00 грн. (понесені судові витрати) - вимоги першої черги; 3 642 531,52 грн. (основний платіж ) - вимоги третьої черги; 6 728,22 грн. (штрафні санкції) - вимоги шостої черги. Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс". Введено процедуру розпорядження майном боржника - Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс" строком на сто сімдесят календарних днів до 30 липня 2021 року. Розпорядником майна Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс" призначено арбітражного керуючого Рабана Микиту Тарасовича. Оприлюднено на офіційному веб-порталі судової влади України оголошення (повідомлення) про відкриття Господарським судом Волинської області провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс". Розгляд справи в попередньому засіданні призначено на 23.03.21.

Постановою господарського суду від 08.6.2021 процедуру розпорядження майном у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс" та повноваження арбітражного керуючого (розпорядника майна) Рабана Микиту Тарасовича припинено. Товариство з обмеженою відповідальністю "Малан Плюс" визнано банкрутом та відкрито його ліквідаційну процедуру строком на 12 місяців, ліквідатором товариства призначено арбітражного керуючого Рабана Микиту Тарасовича.

Станом на день розгляду заяви, остаточний реєстр вимог кредиторів ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" є наступним:

- вимоги ініціюючого кредитора Головного управління Державної податкової служби у Волинській області на суму 3670279,74 грн. внесено в реєстр у наступній черговості: 25560,00 грн. - вимоги першої черги (судовий збір); 3642531,52 грн. - вимоги третьої черги; 1886268,13 грн. - вимоги шостої черги. Судом встановлено, що постановою Рівненського окружного адміністративного суду від 22.12.2016 у справі N 817/1680/16 за позовом Головного управління ДФС у Волинській області в дохід Державного бюджету України з Товариства з обмеженою відповідальністю Малан Плюс постановлено стягнути 3644669,74 грн. податкової заборгованості. Зазначена постанова адміністративного суду набрала законної сили (а. с. 9-10).

- вимоги кредитора ПАТ "УКРНАФТА" в особі Нафтогазовидобувного управління "Полтавнафтогаз" на суму 3670279,74 грн. внесено в реєстр у наступній черговості: 4540,00 грн. - вимоги першої черги (судовий збір); 40682397,2 грн. - вимоги четвертої черги. Основна заборгованість в розмірі 40682397,2 грн. підтверджується рішенням господарського суду Харківської області у справі №922/2804/17 від 06.11.2017р., видано відповідний наказ 21.11.2017 року на примусове виконання рішення та ухвали.

- вимоги кредитора Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Львів) у наступній черговості:- 4540,00 грн. - перша черга, 4068239,72 грн.- четверта черга, без права вирішального голосу на зборах та комітеті кредиторів.

Як вбачається з матеріалів справи, на виконання вимог Кодексу України з процедур банкрутства (надалі - КУПБ) та з метою проведення інвентаризації майна боржника, ліквідатором направлено ряд запитів до відповідних реєстраційних органів, зокрема: Комунальному підприємству "Волинське обласне бюро технічної інвентаризації"; Державній авіаційній службі; Центру надання послуг, пов`язаних з використанням автотранспортних засобів з обслуговування м. Луцьк, Луцького, Ківерцівського та Рожищенського районів; Управлінні Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Волинській області; Управлінню Держгірпромнагляду у Волинській області; Головному управлінню Держгеокадастру у Волинській області; Головному Управлінню Держпродспоживслужби у Волинській області; Волинській митниці ДФС; Державній інспекції України з безпеки на морському та річковому транспорті; Національній комісії з цінних паперів та фондового ринку; ГУ ДФС у Волинській області, РФ "Львівська залізниця", Головному управлінню статистики у Волинській області, Відділ примусового виконання рішень Управління забезпечення примусового виконання рішень у Волинській області, Директору/Учаснику Любчик Н. І., тощо (копії запитів наявні у матеріалах справи).

Станом на день розгляду заяви отримано наступні відповіді на запити:

- Лист Державіаслужби № 12/12.5-2485-21 від 30.06.21р. про відсутність зареєстрованих за боржником повітряних суден;

- Лист Морської адміністрації № 4457/03/15-21 від 23.06.21р. про відсутність записів у Державному судновому реєстрі України і Судновій книзі України щодо суден, власником або судновласником яких є ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист ГУ ДПС у Волинській області № 10066/6/03-20-12-01-06 від 18.06.21р. по відкритим ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" рахункам (усі рахунку на даний час закрито) та про відсутність подання фінансової звітності банкрутом протягом останніх 3-х років;

- Лист Головного Управління Статистики у Волинській області №07-10/132-21 від 15.06.2021р. про відсутність поданої звітності ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" за 2018 - 2021 роки;

- Лист Головного Управління Статистики у м.Києві (за місцем утворення товариства) від 21.04.21р. про відсутність поданої звітності ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" за 2014 - 2015 роки;

- Лист Волинської митниці Держмитслужби №7.3-27/5040 від 16.06.21р. про нездійснення митного оформлення товарів ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" за період з 09.02.18р. по 09.02.21р.;

- Лист ПАТ "Львівська залізниця" № НЮ - 703 від 17.06.21р. про відсутність серед зареєстрованих власників вантажних вагонів та іншої залізничної техніки ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист ГУ Держпродспоживслужби у Волинській області №08.15/264 від 30.06.21р. про відсутність зареєстрованої с/г техніки за ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист КП ВО БТІ №2399 від 16.06.21р. про надання інформації щодо зареєстрованих об`єктів нерухомості за банкрутом державним реєстратором, нотаріусом, уповноваженою особою фронт - офісу;

- Лист №31/3/1-1669 від 30.06.21р. ТСЦ МВС №0741 про відсутність зареєстрованих транспортних засобів за ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист Управління Держпраці у Волинській області № 2685/01-06.1 від 15.06.21р. про відсутність зареєстрованих транспортних засобів, що не підлягають експлуатації на вулично - дорожній мережі загального користування, а також об`єктів котлонагляду за ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист Управління ДАБІ у Волинській області №1003-3/1.18/541/21 від 01.07.21р. про відсутність зареєстрованих дозвільних документів на виконання будівельних (підготовчих) робіт за ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист НКЦПФР №10/04/12985 від 15.06.21р. про відсутність ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" серед власників пакетів голосуючих акцій (5 відсотків і більше);

- Лист Головного управління Держгеокадастру №33-3-0.2-3819/2-21 від 22.06.21р. про відсутність зареєстрованих земельних ділянок за ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист РВ ФДМУ по Львівській, Закарпатській та Волинській областях №11-03-836 від 08.07.21р. про відсутність переданого державного майна ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" та відсутність укладених з банкрутом договорів оренди державного майна;

- Лист АТ "АКЦЕНТ - БАНК" №20.1.0.0.0/7-20210323/655 від 24.03.21р. про відсутність руху коштів на рахунку ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" за період 09.02.2018р. по 09.02.21р.;

- Довідки про обіги АТ "АКЦЕНТ - БАНК" №7188 від 08.07.21р. на 4 арк. що засвідчують відсутність руху коштів на рахунку ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" за період 01.01.2018р. по 31.12.21р., що обули дані на вимогу ГУ ДПС у Волинській області №2242/12/03-20-07-04-12 від 02.07.21р.;

- Лист ДП "АГЕНСТВО З ІДЕНТИФІКАЦІЇ І РЕЄСТРАЦІЇ ТВАРИН" № 1079/8-11 від 02.07.21р. про відсутність ТОВ "МАЛАН ПЛЮС", як зареєстрованого в Реєстрі тварин власника тварин;

- Лист Управління ДАБІ №1003-3/1.18/541/21 від 01.07.21р. про відсутність зареєстрованих дозвільних документів на виконання будівельних робіт за ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист №31/3/1-1669 від 30.06.21р. ТСЦ МВС №0741 про відсутність зареєстрованих транспортних засобів за ТОВ "МАЛАН ПЛЮС";

- Лист РВ ФДМУ по Львівській, Закарпатській та Волинській областях №11-03-836 від 08.07.21р. про відсутність переданого державного майна ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" та відсутність укладених з банкрутом договорів оренди державного майна;

Додатково надіслано запит на АТ КБ "ПриватБанк" з проханням надати інформацію по руху коштів на відповідних рахунках ТОВ "МАЛАН ПЛЮС".

Додатково надіслано запит №1 від 08.07.21р. на АТ "АКЦЕНТ-БАНК" з проханням надати інформацію по руху коштів на рахунку №13968, оскільки відповідну інформацію не було відображено в Довідках про обіги АТ "АКЦЕНТ - БАНК" №7188 від 08.07.21р. Листом №20.1.0.0.0/7-20210719/510 від 21.07.21р. АТ "АКЦЕНТ-БАНК" відмовив у наданні інформації у зв`язку із неправильно вказаним у запиті номером рахунку.

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 24.02.2021р. №245760244 відсутні відомості про зареєстроване право власності чи інші права на нерухоме майно, наявні зареєстровані обтяження.

Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань від 15.04.2021 за кодом 46 відповідно до якого ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" не є власником корпоративних прав, учасником чи акціонером інших юридичних осіб.

Отримано витяг з Спеціальної інформаційної системи Укрпатенту, згідно якого за товариством не зареєстровано винаходів, корисних моделей, торгівельних марок, промислових зразків, топографічних інтегралів, кваліфікованих зазначень.

Отримано витяг з Автоматизованої системи виконавчого провадження, згідно якого наявні відкриті виконавчі провадження щодо ТОВ "МАЛАН ПЛЮС".

Отримано інформацію з Єдиного реєстру боржників, згідно якого підприємство в значиться в даному реєстрі.

Крім того, у зв`язку з невиконанням посадовими особами банкрута постанови господарського суду Волинської області від 08.06.2021, ліквідатором 29.06.2021 подано заяву про кримінальне правопорушення до Головного управління Національної поліції у Волинській області.

06 липня 2021 року отримано повідомлення від слідчого управління Головного управління Національної поліції у Волинській області № 5100/24/1-2021 про направлення матеріалів за заявою арбітражного керуючого Рабана М.Т. до Луцького РУП ГУНП Волинської області. Своїм листом №3/4841/50/04-21 від 19.07.21р. Луцьке РУП ГУНП Волинської області повідомило ліквідатора про неможливість встановити місцезнаходження керівника/засновника Любчик Н. І. та про прийняття рішення обмежитись вжитими заходами у зв`язку з відсутністю даних, які вказують на наявність кримінального правопорушення, а відтак відмовлено у внесенні відповідної інформації до ЄРДР.

Таким чином, у зв`язку з відсутністю у ліквідатора майна документів, зокрема фінансової звітності товариства за останні 3 роки, як основного джерела інформації для проведення аналізу, на даний час в арбітражного керуючого відсутня можливість здійснити аналіз фінансово-господарської діяльності ТОВ "МАЛАН ПЛЮС".

На підставі запитів ліквідатора в органи, які зберігають певну інформацію щодо майна боржника, інформації з реєстрів та постанови Господарського суду Волинської області від 08.06.2021 у справі №903/988/20 про визнання ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" банкрутом, ліквідатором у відповідності до ст. 10 ЗУ "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України № 879 від 02.09.2014 року, видано наказ N 1 від 01.07.2021 року про проведення інвентаризації та створення інвентаризаційної комісії.

На виконання вимог наказу про проведення інвентаризації майна боржника № 1 від 01.07.2021, за результатами фактичної інвентаризації майна боржника складено наступні описи:

- Інвентаризаційний опис необоротних активів (основні засоби, нематеріальні активи, інші необоротні матеріальні активи, капітальні інвестиції) №1 від 11.07.2021 - згідно наданих відомостей необоротні активи відсутні;

- Інвентаризаційний опис запасів №2 від 11.07.2021 - згідно наданих відомостей запаси відсутні;

- Акт про результати інвентаризації грошових коштів №3 від 11.07.2021 - згідно наданих відомостей на рахунках боржника кошти відсутні;

- Акт інвентаризації розрахунків з дебіторами та кредиторами №4 від 11.07.2021 - згідно якого обліковується кредиторська заборгованість у розмірі 3642531,52 грн.;

- Акт інвентаризації дебіторської або кредиторської заборгованості, строк позовної давності якої минув і яка планується до списання №5 від 11.07.2021 - згідно наданих відомостей відсутня інформація про дані види заборгованості;

- Акт інвентаризації наявності грошових документів, бланків документів суворої звітності № 6 від 11.07.2021 - згідно наданих відомостей показники відсутні, тобто є нульовими;

- Акт інвентаризації наявності фінансових інвестицій №7 від 11.07.2021 - згідно наданих відомостей фінансові інвестиції відсутні;

- Акт інвентаризації розрахунків щодо відшкодування матеріальних збитків №8 від 11.07.2021 - згідно наданих відомостей показники відсутні, тобто є нульовими;

- Інвентаризаційний опис матеріальних цінностей, прийнятих на відповідальне зберігання №9 від 11.07.2021 - згідно наданих відомостей матеріальні цінності відсутні.

Отже, на підставі викладеного, прийнято рішення щодо результатів інвентаризації від 11.07.2021 де зафіксовано факт відсутності за ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" нерухомого майна, дебіторської заборгованості, запасів, основних засобів, векселів, інвестицій та будь-якого іншого майна за рахунок якого можна задовольнити вимоги кредиторів.

Відповідно до положень абзацу першого частини шостої статті 34 КУзПБ, заява про відкриття провадження у справі про банкрутство законодавець встановлює умови, за яких у боржника виникає обов`язок звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі, а саме: боржник зобов`язаний у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі, якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності), та в інших випадках, передбачених цим Кодексом.

У разі порушення цих вимог, яке допущене керівником боржника, він несе солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів. Питання порушення керівником боржника зазначених вимог підлягає розгляду господарським судом під час здійснення провадження у справі. У разі виявлення такого порушення про це зазначається в ухвалі господарського суду, що є підставою для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до зазначеної особи.

Суд зазначає, що положення Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" який втратив чинність з введенням в дію з 21.10.2019 КУзПБ, та який також містив умови, за яких боржник був зобов`язаний звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі (частина п`ята статті 11 та стаття 95 цього Закону) так само встановлювали солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів, але у випадку недотримання вимог щодо особливостей застосування процедури банкрутства до боржника, що ліквідується власником згідно з частиною першою статті 95 Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом" (частина шоста статті 95 цього Закону). Водночас Закон не містив положень про відповідальність за незвернення боржника до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності .

В положеннях КУзПБ законодавець передбачив єдиний порядок провадження у справі про банкрутства, тим самим відмовившись від здійснення провадження у справі за відмінним від єдиного - особливим (скороченим, спрощеним тощо) порядком здійснення провадження у справі про банкрутства, який допускався згідно із Законом про банкрутство.

Отже, з введенням в дію з 21.10.2019 КУзПБ законодавець як новелу у спеціальному нормативному акті з питань банкрутства запровадив солідарну відповідальність у разі порушення вимоги цього Кодексу щодо обов`язку та строку для звернення до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство (зокрема, у разі загрози неплатоспроможності) визначивши суб`єктом цієї відповідальності лише керівника боржника, та встановивши строк для виконання боржником відповідного обов`язку - один місяць.

Солідарна відповідальність керівника боржника - це вид спеціальної цивільно-правової відповідальності, відповідно до якої при здійсненні провадження у справі про банкрутство керівник боржника, який не звернувся до господарського суду у місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності підлягає притягненню до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів відповідно до заяви кредитора, після виявлення такого порушення ухвалою господарського суду. Будь-яких інших підстав притягнення до солідарної відповідальності Кодексом України з процедур банкрутства не передбачено.

При цьому, предметом розгляду є саме дослідження можливості покладення солідарної відповідальності на керівника боржника, а не розгляд заяв кредиторів про покладення солідарної відповідальності з конкретними вимогами до зазначеної особи.

Враховуючи, що підставою для вимог Кредитора про солідарну відповідальність керівника Боржника стало порушення, прямо визначене частиною шостою статті 34 КУзПБ, а саме - недотримання боржником вимоги щодо обов`язку у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності (якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами), то суд щодо порядку доведення заявником, щодо необхідної і достатньої сукупності умов для встановлення судом наведеного порушення як підстави для застосування солідарної відповідальності зазначає про необхідність доведення заявником та встановлення судом двох юридичних фактів: порушення визначеного абзацом другим частини шостою статті 34 КУзПБ місячного строку та наявності у боржника протягом цього строку та/або більше ознак загрози неплатоспроможності боржника.

Щодо правил обчислення визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ місячного строку та щодо порядку доведення учасником і встановлення судом ознак загрози неплатоспроможності суд зазначає про таке.

Загроза неплатоспроможності як підстава для звернення боржника із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутства не є новелою КУзПБ, а є успадкуванням окремих положень Закону України "Про відновлення платоспроможності боржника або визнання його банкрутом". Закон, і КУзПБ так визначають загрозу неплатоспроможності - якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами.

Отже, умовами/складовими для встановлення щодо боржника такого складного за своїм змістом юридичного факту як загроза неплатоспроможності боржника є одночасна (зокрема протягом місячного періоду, визначеного частиною шостою статті 34 КУзПБ) наявність, в свою чергу, таких юридичних фактів:

1.) існування у боржника щонайменше перед двома кредиторами зобов`язань, строк виконання яких настав та визначається за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо);

2) розмір всіх активів боржника є меншим, ніж сумарний розмір зобов`язань перед всіма кредиторами боржника, строк виконання яких настав за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо), тобто такий майновий стан боржника за всіма його показниками (основними фондами, дебіторською заборгованістю, строк виконання зобов`язань щодо якої настав, тощо), який за оцінкою сукупної вартості всіх активів Боржника очевидно не здатний забезпечити задоволення вимог виконання зобов`язань перед всіма кредиторами, строк виконання яких настав, ні у добровільному, ні у передбаченому законом примусовому порядку.

При цьому, з огляду на положення частини шостої статті 39 КУзПБ (згідно з якими однією із підстав для відмови господарським судом у відкритті провадження у справі є наявність за вимогами кредитора спору про право, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження) для існування загрози неплатоспроможності боржника, за відсутності між ним і кредитором спору про право, цей Закон не вимагає безспірності вимог кредиторів до боржника, тобто не вимагає прийняття судового рішення та/або видачу виконавчого документа щодо вимог кредитора до боржника, які (вимоги) стали підставою для звернення із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство.

Правильність цього висновку підтверджується, якщо звернутись до положень частин другої, третьої та четвертої статті 34 КУзПБ, якими визначені вимоги до документів/доказів, що додаються як до заяви кредитора, так і до заяви боржника про відкриття провадження у справі про банкрутство, серед яких відсутня вимога про додання до відповідної заяви судового рішення та/або видачу виконавчого документа щодо вимог кредитора до боржника.

З викладеного випливає висновок, що обчислення визначеного абзацом першим частини шостої статті 34 КУзПБ місячного строку для обов`язку боржника звернутись із заявою про відкриття провадження у справі у разі загрози неплатоспроможності починається з того моменту, коли за правилами закону, що регулює відповідні правовідносини між кредитором (кредиторами) та боржником (купівлі-продажу, поставки, підряду, позики, бюджетні та податкові тощо), одночасно має місце факт настання строку виконання боржником зобов`язань щонайменше перед двома його кредиторами разом із фактом перевищення в той самий момент (звітний період) сумарного розміру цих зобов`язань над розміром всіх активів Боржника, які в сукупності і свідчать про ознаки загрози неплатоспроможності боржника.

Наведений висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду України, викладеною в постанові від 02.03.2016 у справі № 6-2491цс15, а також з правовими позиціями, викладеними в постановах Верховного Суду від 10.04.2018 у справі № 914/1033/17, від 11.05.2018 у справі №914/1487/17, від 15.05.2018 у справі № 921/412/17-г/7, від 24.10.2018 у справі №308/8645/15цс, від 05.12.2018 у справі №589/2800/15-ц, щодо підстав виникнення зобов`язальних правовідносин, відповідно до яких: за своєю правовою природою судове рішення є засобом захисту прав або інтересів фізичних та юридичних осіб; за загальним правилом судове рішення забезпечує примусове виконання зобов`язання, яке виникло з підстав, що існували до винесення судового рішення, але не породжує таке зобов`язання, крім випадків, коли положення норм чинного законодавства пов`язують виникнення зобов`язання саме з набранням законної сили рішенням суду; рішення суду лише підтверджує наявність чи відсутність правовідносин і вносить у них ясність та визначеність; за змістом статті 11 Цивільного кодексу України зобов`язальні правовідносини виникають з актів цивільного законодавства, а рішення суду лише підтверджує наявність чи відсутність правовідносин і вносить у них ясність та визначеність.

При цьому зобов`язання боржника перед кредитором не має містити в своїй суті спору про право між кредитором та боржником.

На момент вступу в дію даної норми у боржника були борги у наступних кредиторів:

1. Державна податкова інспекція у м.Рівному Головного управління ДФС у Рівненській області згідно з постановою від 22.12.2016 року у справі №817/1680/16 Рівненського окружного Апеляційного суду на суму податкового боргу з податку на додану вартість 3644669,74грн. (правонаступник - Головне управління Державної податкової служби у Волинській області);

2. ПАТ "УКРНАФТА" в особі Нафтогазовидобувного управління "Полтавнафтогаз", згідно з рішенням від 06.11.2016 року у справі № 922/2804/17 Господарським судом Харківської області на суму 36755906,23 грн. основного боргу, 3000716,39 грн. інфляційних втрат, 685774,58 грн. 3% річних та 240000,00 грн. витрат зі сплати судового збору.

Отже, з матеріалів справи вбачається, що неплатоспроможність боржника виникла ще до моменту набрання законної сили Кодексом України з процедур банкрутства, тобто, ще до 21.10.2019. Станом на момент відкриття провадження у справі про банкрутство, підприємство не мало жодного нерухомого майна та/або інших активів, за рахунок яких товариством могла б бути погашена заборгованість перед кредиторами.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Кодексу України з процедур банкрутства у разі виникнення ознак банкрутства керівник боржника зобов`язаний надіслати засновникам (учасникам, акціонерам) боржника, власнику майна (органу, уповноваженому управляти майном) боржника відомості щодо наявності ознак банкрутства.

Згідно ст.1 Кодексу України з процедур банкрутства визначено поняття неплатоспроможності - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом. У цій нормі відсутнє посилання на те, що вимоги мають бути безспірними або яким чином підтверджені рішеннями суду.

Відповідно до ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства боржник зобов`язаний у місячний строк звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство у разі, якщо задоволення вимог одного або кількох кредиторів призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності). Рішення про звернення боржника до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство приймає вищий орган управління боржника.

Якщо керівник боржника допустив порушення цих вимог, він несе солідарну відповідальність за незадоволення вимог кредиторів. Питання порушення керівником боржника зазначених вимог підлягає розгляду господарським судом під час здійснення провадження у справі. У разі виявлення такого порушення про це зазначається в ухвалі господарського суду, що є підставою для подальшого звернення кредиторів своїх вимог до зазначеної особи.

Відповідно до абз. 2 ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства суд має зазначати в ухвали на підставі доказів поданих боржником момент (дату) виникнення загрози неплатоспроможності на підставі аналізу наявних активів та пасивів.

Таким чином, можна зробити висновок, що солідарна відповідальність керівника боржника - це вид спеціальної цивільно-правової відповідальності, відповідно до якої при здійсненні провадження у справі про банкрутство керівник боржника, який не звернувся до господарського суду у місячний термін у разі наявності загрози неплатоспроможності підлягає притягненню до солідарної відповідальності за незадоволення вимог кредиторів відповідно до заяви кредитора, після виявлення такого порушення ухвалою господарського суду. Сутністю такої відповідальності є фактичне залучення керівника боржника до солідарного обов`язку з виконання зобов`язань суб`єкта господарювання, який перебуває у стані неплатоспроможності.

Європейський суд з прав людини в рішенні у справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.

Пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожен довід (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Трофимчук проти України").

Кодексом України з процедур банкрутства передбачено два види відповідальності до яких можна притягнути керівника боржника, а саме солідарної відповідальності (ч. 6 ст. 34 КУзПБ) та субсидіарної відповідальності (ч. 2 ст. 61 КУзПБ).

Отже, в порушення вимог частини 6 статті 34 КУПБ, ОСОБА_1 , яка обіймає посаду директора ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" з 22.03.2018, що підтверджує витяг з «Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» від 18.06.2021 за кодом 3 (т.3, а.с.129-136), не звернулась протягом місяця з моменту прийняття цієї норми, а саме в строк до 22.11.2019 року до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство, коли усвідомлювала, що задоволення вимог одного або кількох кредиторів ТОВ "МАЛАН ПЛЮС" призведе до неможливості виконання грошових зобов`язань боржника в повному обсязі перед іншими кредиторами (загроза неплатоспроможності).

Враховуючи вищевикладене, заява ліквідатора в порядку ч. 6 ст. 34 КУзПБ підлягає до задоволення.

Керуючись ст.34 Кодексу України з процедур банкрутства, ст.ст. 234, 235 Господарського процесуального кодексу України, господарський суд,-

УХВАЛИВ:

1. Заяву ліквідатора в порядку ч. 6 ст. 34 КУзПБ , задовольнити.

2. Визнати ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ), що перебувала на посаді керівника ТОВ «Малан Плюс» () такою, що допустила порушення приписів ч. 6 ст. 34 Кодексу України з процедур банкрутства.

Ухвала господарського суду набирає законної сили з моменту її підписання відповідно до ч.2 ст. 235 ГПК України.

Ухвали суду підлягають оскарженню до Північно-західного апеляційного господарського суду відповідно до ст.ст. 255-256, п. 17.5 Перехідних положень ГПК України.

Ухвала суду підписана 30.05.2022.

Суддя І. О. Гарбар