УХВАЛА
м. Київ

01.06.2022Справа № 910/18796/19

Суддя Плотницька Н.Б., розглянувши заяву Державної акціонерної холдингової компанії "Артем" про відстрочення виконання судового рішення у справі

за позовом Державного підприємства "Український центр "Безпека"

до Державної акціонерної холдингової компанії "Артем"

про стягнення 275 651 879 грн 54 коп.

Представники: не викликались

ВСТАНОВИВ:
26.12.2019 до Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Державного підприємства "Український центр "Безпека" з вимогами до Державної акціонерної холдингової компанії "Артем" про стягнення 271 680 148 грн 80 коп. суми попередньої оплати за контрактом та 3 971 731 грн 54 коп. пені.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 18.06.2020 у справі №910/18796/19, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.05.202, що залишені без змін постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного суд від 14.12.2021, позов задоволено частково, стягнуто з відповідача на користь позивача грошові кошти у розмірі 453 912 176 грн 00 коп., 13 447 148 грн 21 коп. пені та витрати по сплаті судового збору у розмірі 672 350 грн 00 коп.В іншій частині позову (стягнення 31 376 679 грн 17 коп. пені) - відмовлено.

02.06.2021, На виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.06.2020, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 26.05.2021, яке набрало законної сили 26.05.2021, видано наказ.

23.02.2022 до відділу діловодства Господарського суду міста Києва від Державної акціонерної холдингової компанії "Артем" надійшла заява про відстрочення виконання судового рішення.

Відповідно до частини 1 та частини 2 статті 331 Господарського процесуального кодексу за заявою сторони суд, який розглядав справу як суд першої інстанції, може відстрочити або розстрочити виконання рішення. Заява про встановлення або зміну способу або порядку виконання, відстрочення або розстрочення виконання судового рішення розглядається у десятиденний строк з дня її надходження у судовому засіданні з повідомленням учасників справи.

Судом встановлено, що у проведенням планових організаційно-технічних заходів по атестації Комплексу технічного захисту інформації на об`єкті інформаційної діяльності у господарському суді міста Києва, проведення судових засідань з викликом сторін не вбачається можливим. Вказану обставину підтверджено службовою запискою начальника режимно-секретного відділу Хілько М.Є. від 17.01.2022.

Крім того, суд зазначає, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, внаслідок військової агресії Російсткої Федерації в Україні введено воєнний стан.

Відповідно до частини 1 статті 12-1 Закону України "Про правовий режим воєнного стану" в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України.

Відповідно до статті 3 Конституції України життя і здоров`я людини визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю, забезпечення яких є головним обов`язком держави.

Рішенням Ради суддів України від 24.02.2022 року № 9 запроваджено невідкладні заходи для забезпечення сталого функціонування судової влади в Україні в умовах воєнного стану. Зокрема, пунктом 2 вказаного рішення зборам суддів, головам судів, суддям судів України у випадку загрози життю, здоров`ю та безпеці відвідувачів суду, працівників апарату суду, суддів рекомендовано оперативно приймати рішення про тимчасове зупинення здійснення судочинства певним судом до усунення обставин, які зумовили припинення розгляду справ.

02.03.2022 року Радою суддів України оприлюднено рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану, згідно з пунктом 5 яких судам рекомендовано по можливості відкладати розгляд справ (за винятком невідкладних судових розглядів) та знімати їх з розгляду, зважати на те, що велика кількість учасників судових процесів не завжди мають змогу подати заяву про відкладення розгляду справи через задіяння до функціонування критичної інфраструктури, вступ до лав Збройних сил України, територіальної оборони, добровольчих воєнних формувань та інших форм протидії збройної агресії проти України, або не можуть прибути в суд у зв`язку з небезпекою для життя. Справи, які не є невідкладними, розглядати лише за наявності письмової згоди на це усіх учасників судового провадження.

У зв`язку із викладеним та зважаючи на невідкладний характер та державне значення вказаного питання, заяву постановлено розглядати в порядку письмового провадження без виклику учасників процесу.

В обґрунтування заяви заявник посилається на те, що сума є досить великою та сплатити її одночасно в повному обсязі у боржника немає можливості. Більше того, сплата всієї суми заборгованості одночасно потягне негативні наслідки для господарської діяльності підприємства. Заявник зазначає, що перебуває у скрутному фінансовому становищі, власних вільних грошових коштів підприємству не вистачає, а діяльність підтримується за рахунок залучених грошових коштів органу управління Державного концерну "Укроборонпром". Крім того, заявник зазначає, що є лідером в галузі виробництва товарів військового та подвійного призначення, включене до переліку підприємств оборонно-промислового комплексу, на здійснення закупівель товарів, робіт і послуг якими не поширюється дія Закону України Про здійснення державних закупівель, як одне з провідних підприємств оборонно-промислового комплексу України, а також включене до переліку об`єктів державної власності, що мають стратегічне значення для економіки і безпеки держави.

У разі одномоментного стягнення з Державної акціонерної холдингової компанії "Артем" суми заборгованості за рішенням у даній справі компанію буде доведено до банкрутства, що призведе до неможливості виконання зобов`язань за зовнішньоекономічними контрактами, що матиме вагомі соціально-економічні наслідки як для багатотисячного колективу підприємства, державного та місцевих бюджетів, так і для обороноздатності та національної безпеки України.

Згідно із статті 326 Господарського процесуального кодексу України судові рішення, що набрали законної сили, є обов`язковими на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, - і за її межами.

Згідно з частинами 3 та 4 зазначеної статті підставою для розстрочки виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим. Вирішуючи питання про відстрочення виконання судового рішення, суд також враховує, зокрема, ступінь вини відповідача у виникненні спору; стихійне лихо, інші надзвичайні події тощо.

Господарським процесуальним кодексом України не визначено переліку обставин, які свідчать про неможливість виконання рішення чи ускладнення його виконання, у зв`язку з чим суд оцінює докази, що підтверджують зазначені обставини і за наявності обставин, які ускладнюють виконання рішення чи унеможливлюють його, господарський суд має право, зокрема, відстрочити виконання рішення, ухвали, постанови.

Підставами для задоволення заяви про відстрочку, розстрочку виконання рішення можуть бути обставини, якими його виконання ускладнюється чи видається неможливим. Відстрочка або розстрочка виконання рішення, ухвали, постанови, зміна способу та порядку їх виконання допускаються у виняткових випадках і залежно від обставин справи.

Винятковість обставин, які повинні бути встановлені судом щодо надання відстрочки виконання судового рішення, повинні бути підтверджені відповідними засобами доказування.

Особа, яка подала заяву про розстрочку або відстрочку виконання рішення, повинна довести наявність обставин, що ускладнюють або роблять неможливим виконання рішення господарського суду у даній справі.

У рішенні Конституційного Суду України №5-пр/2013 від 26.06.2013 зазначено, що розстрочка (відстрочка) виконання рішення має базуватися на принципах співмірності і пропорційності з метою забезпечення балансу прав і законних інтересів стягувача і боржника.

Відстрочення - це відкладення чи перенесення виконання рішення на новий строк, який визначається господарським судом. Відстрочення виконання рішення спрямоване на забезпечення повного виконання рішення суду та є допоміжним процесуальним актом реагування суду на перешкоди, які унеможливлюють або ускладнюють виконання його рішення.

У зв`язку з тим, що відстрочка та розстрочка подовжує період відновлення порушеного права стягувача при їх наданні, необхідно враховувати закріплені в нормах матеріального права, і перш за все у Європейській конвенції про захист прав людини та основних свобод, що є частиною національного законодавства, допустимі межі надання відстрочки та розстрочки виконання судового рішення.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини несвоєчасне виконання рішення суду може бути мотивоване наявністю певних обставин, відстрочка та розстрочка виконання рішення суду не повинна шкодити сутності права, гарантованого частиною першою статті 6 Конвенції, згідно з якою "кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру", а у системному розумінні даної норми та національного закону суд не повинен перешкоджати ефективному поновленню у правах шляхом виконання судового рішення, тобто, довготривале виконання рішення суду може набути форми порушення права на справедливий судовий розгляд, що не може бути виправдано за конкретних обставин справи та є наслідком зменшення вимог щодо розумності строку.

Враховуючи викладене, а також достатність наведених заявником обставини щодо неможливості наразі виконати рішення від 18.06.2020 у справі № 910/18796/19, з урахуванням принципів розумності та справедливості, а також дотримуючись принципу добросовісності стосовно інших осіб, суд вважає, що відстрочення рішення суду не порушить прав стягувача.

Відтак, оцінивши наведені заявником посилання на обставини, які ускладнюють виконання рішення суду, надані заявником в обґрунтування своєї заяви документи та пояснення, суд дійшов висновку про наявність підстав для відстрочки виконання рішення суду від 18.06.2020 у справі № 910/18796/19 згідно статті 331 Господарського процесуального кодексу України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 13, 74, 232-235, 326, 331 Господарського процесуального кодексу України, суд -,

ПОСТАНОВИВ:
1. Заяву Державної акціонерної холдингової компанії "Артем" про відстрочення виконання рішення рішення Господарського суду міста Києва від 18.06.2020 у справі № 910/18796/19 задовольнити.

2. Відстрочити виконання рішення Господарського суду міста Києва від 18.06.2020 у справі № 910/18796/19 до 23.02.2023.

Ухвала набирає законної сили негайно після її оголошення та може бути оскаржена у встановленому законом порядку.

Суддя Н.Б.Плотницька