ПІВНІЧНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
УХВАЛА

про залишення апеляційної скарги без руху

"31" травня 2022 р. Справа№ 910/4851/21

Північний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:

головуючого: Іоннікової І.А.

суддів: Михальської Ю.Б.

Тарасенко К.В.

перевіривши матеріали апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ»

на рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 (повний текст рішення складено 22.11.2021)

у справі № 910/4851/21 (суддя Трофименко Т.Ю.)

за позовом Міністерства оборони України

до Товариства з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ»

про стягнення 228 730, 00 грн

ВСТАНОВИВ:

До Господарського суду міста Києва надійшла позовна заява Міністерства оборони України до Товариства з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ» про стягнення 228 730, 00 грн.

Рішенням Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 позовні вимоги задоволено в повному обсязі; вирішено стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ» 164 941 грн - пені, 63 789 грн - штрафу та 3 430, 95 грн - судового збору.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, Товариство з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ», звернулося до Північного апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 по справі № 910/4851/21 та постановити нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.02.2022, апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ» на рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 у справі № 910/4851/21 передано для розгляду колегії суддів у складі: головуючий суддя - Іоннікова І.А., судді: Михальська Ю.Б., Тарасенко К.В.

Ухвалою Північного апеляційного господарського суду від 11.04.2022 витребувано з Господарського суду міста Києва матеріали справи № 910/4851/21. Відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті апеляційного провадження, повернення без розгляду апеляційної скарги або залишення апеляційної скарги без руху за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ» на рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 до надходження до Північного апеляційного господарського суду матеріалів справи № 910/4851/21.

До Північного апеляційного господарського суду надійшли матеріали справи № 910/4851/21.

З 06.05.2022 суддя Тарасенко К.В. перебувала у відпустці та з 31.05.2022 приступила своїх обов`язків.

Відповідно до п. 3, 4 ч. 3 ст. 258 Господарського процесуального кодексу України у чинній редакції, до апеляційної скарги додаються в тому числі докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі та докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного судового рішення суду першої інстанції, за наявності.

Частиною 2 статті 260 ГПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 258 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу.

Згідно з частиною першою ст. 174 ГПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 162, 164, 172 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ст. 259 ГПК України особа, яка подає апеляційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

Зазначені норми не містять виключення щодо можливості не надсилання учасникам провадження копії апеляційної скарги.

До апеляційної скарги скаржником додано експрес-накладна Нової Пошти від 21.01.2022 № 4183, де зазначено «одержувач Міністерство оборони України».

Проте, із зазначеної експрес-накладної неможливо зробити висновок, яку саме кореспонденцію надсилалося Міністерству оборони України - позивачу по справі.

За змістом ч. 1, ч. 2 ст. 256 Господарського процесуального кодексу України, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів, а на ухвалу суду - протягом десяти днів з дня його (її) проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження:

1) рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду;

2) ухвали суду - якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

В клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 скаржник зазначає, що він дізнався про наявність судового рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 по справі № 910/4851/21 з листа банківської установи, який був направлений на його адресу разом з копією постанови про арешт коштів боржника, по виконавчому провадженню ВП № 68366798 від 31.01.2022.

Як зазначає скаржник, повний текст судового рішення ним було отримало лише 31.01.2022, через відсутність працівників підприємства в офісному приміщенні у зв`язку із роботою в умовах карантину.

Враховуючи наявність суворих карантинних обмежень та те, що робота найманих офісних працівників в умовах віддаленого робочого місця в домашніх умовах, унеможливила отримання повного тексту судового рішення до 21.01.2022, на думку скаржника є поважною причиною пропуску строку для апеляційного оскарження даного судового рішення.

Розглянувши подане клопотання про поновлення строку на подання апеляційної скарги, судова колегія зазначає про наступне.

Як вбачається із матеріалів справи, рішення Господарського суду міста Києва по справі № 910/4851/21 було постановлено 10.11.2021, повний текст складено - 22.11.2021, а отже останнім днем строку подання апеляційної скарги є 13.12.2021.

Копію рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 було отримано скаржником 26.11.2021, відповідно до поштового повідомлення, яке міститься в матеріалах справи.

Апеляційна скарга подана засобами поштового зв`язку 21.02.2022 та зареєстрована в суді апеляційної інстанції 23.02.2022, тобто, з пропуском встановленого законом процесуального строку.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що при прийнятті оскаржуваного рішення суду першої інстанції в судовому засіданні був присутній представник відповідача Озюменко Є.Ю., який в свою чергу не був позбавлений можливості звернутися з апеляційною скаргою у строк, визначений нормами Господарського процесуального кодексу України.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.

Європейський суд з прав людини зауважує, що процесуальні норми призначені забезпечити належне відправлення правосуддя та дотримання принципу правової визначеності, а також про те, що сторони повинні мати право очікувати, що ці норми застосовуються. Принцип правової визначеності застосовується не лише щодо сторін, але й щодо національних судів (DIYA 97 v. UKRAINE, №19164/04, § 47, ЄСПЛ, від 21.10.2010).

Європейський суд з прав людини неодноразово зауважував, зокрема, що: «вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження» (PONOMARYOV v. UKRAINE, № 3236/03, § 41, ЄСПЛ, від 03.04.2008): «Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків.

Отже, національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за п. 1 ст. 6 Конвенції» (USTIMENKO v. UKRAINE, № 32053/13, § § 46, 47, 53, ЄСПЛ, від 29.10.2015).

Отже можливість поновлення пропущеного строку судом апеляційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку, обов`язок з доведення яких покладено на скаржника.

Законодавець не передбачив обов`язок суду автоматично поновлювати пропущений строк за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.

Тлумачення вказаних вище норм Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням усталеної практики Європейського суду з прав людини, свідчить, що апеляційний суд при вирішенні питання про поновлення строку на апеляційне оскарження має мотивувати свій висновок про наявність поважних причин на поновлення строку на апеляційне оскарження. Відкриття апеляційного провадження без розгляду клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та як наслідок не дослідження питання щодо можливості поновлення такого строку на оскарження рішення є порушенням вимог норм Господарського процесуального кодексу України.

Відповідний обов`язок відповідає судовій практиці та висновкам, викладеним Верховним Судом у складі об`єднаної палати Касаційного цивільного суду в постанові від 14.12.2020 у справі № 521/2816/15-ц.

Враховуючи, що у період з 2020 по 2021 роки Єдиний державний реєстр судових рішень працював, доступ до нього був у вільному доступі, колегія зазначає, що скаржник не був позбавлений права звернутися з апеляційною скаргою у визначений Господарським процесуальним кодексом України строк.

Підсумовуючи вищевикладене, судова колегія дійшла висновку про те, що клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження судового рішення є не обґрунтованим, оскільки оскаржуване рішення суду першої інстанції було отримано скаржником 26.11.2021, а також те, що представник відповідача був присутній в судовому засіданні, при оголошенні вступної та резолютивної частини рішення.

Відповідно до ч. 3 ст. 260 Господарського процесуального кодексу України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 256 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду апеляційної інстанції із заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

За таких обставин, суд апеляційної інстанції дійшов висновку про залишення апеляційної скарги без руху у зв`язку з наданням скаржнику можливості надати до Північного апеляційного господарського суду докази надсилання копії скарги іншій стороні у справі та не обґрунтоване клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

При цьому, колегія суддів зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із позовною заявою (ч. 4 ст. 174 Господарського процесуального кодексу України).

Керуючись статтями 119, 164, 174, 234, 258, 260 Господарського процесуального кодексу України, суд,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ» на рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021 у справі № 910/4851/21 залишити без руху, надавши скаржнику строк не більше десяти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків апеляційної скарги, зазначених у її мотивувальній частині.

Попередити Товариство з обмеженою відповідальністю «МІРОІЛ» на рішення Господарського суду міста Києва від 10.11.2021, що у випадку не усунення у встановлений термін недоліків, дану апеляційну скаргу буде повернуто скаржнику.

Копію ухвали надіслати учасникам справи.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддями та не підлягає оскарженню.

Головуючий суддя І.А. Іоннікова

Судді Ю.Б. Михальська

К.В. Тарасенко